1NTH:RREI.ATiiI.E dintre corpul EMBR10yt)r.EI SI SACPL VITEMN 619 



Preparatele noastre pledează pentru natura vasculară a centrilor eritropoetici 

 periarteriali, cu toate oă în ujiok. părţi - pe secţiuni - se naşte impresia unui infiltrat 

 dens dezvoltat în mczencliimulul adventiţial. Acest lucru corespunde realităţii numai 

 in cazul granulocitelor eozinofile. 



îngroşările moniliforme juxtavasculare sînt spaţii capilare liematopoetice dilatate, 

 dehmitate de un perete endotcljal. Ghimpii descrişi mai înainte corespimd locurilor în care 

 ţesutul hematopoetic pătrunde pînă în lumenul capilarelor de legătură, capilare care 



pe de o parte, se deschid în focarele hematopoeticejuxtaarteriale, iar pe de alta, se varsă 

 in venele superficiale (fig. 361). 



Nu ])utem încă preciza modul de pătrundere în circulaţie si de mobilizare a celu- 

 lelor sanguine care se formează în capilarele hematopoetice sau în infiltratele eozinofile 

 Este posibil ca aceste celule să pătrundă succesiv în reţeaua capilară de legătură sau ca 

 ele sa se verse direct în arteră prin deschiderea focarelor hematopoetice în lumenul 

 acestora. Se poate lua în discuţie şi posibilitatea unei imigrări a elementelor sanguine 

 prin peretele vasculai-. 



Dispozitivul hematopoetic vascular al sacului vitelin pe care l-am descris pînă 

 acum se dezvoltă mai departe în două moduri : prin ramificaţia arterelor viteline ceea 

 ce duce la complicarea cutelor viteline care proemină, îmbrăcate în endoteliul vitelin, 

 m masa de vitelus, şi prin extinderea activităţii hematopoetice dincolo de capilarele 

 juxtaparietale înspre reţeaua capilară de legătură (fig. 365, 366, 367 şi 368). 



în acest al doilea stadiu de dezvoltare al organului hematopoetic al sacului vitelin 

 arterele viteline centrale, prevăzute cu nodozităţile şi apendicele hematopoetice descrise^ 

 apar înconjurate de o reţea spaţială de capilare hematopoetice cu aşezare spiralată, reţea 

 străbătută în centrul ei de trunchiul arterial. întreaga această formaţiune constituie conţi- 

 nutul cutelor foarte complicate, ramificate şi anastomozate, care se întind pe fata profundă 

 a peretelui sacului Aitelin în mod radiar de la ombilicul cutanat juxtaembrionar pînă la 

 ombilicul „ombilicat" la polul opus al masei \iteline. Acest întreg sistem de cute ramifi- 

 cate al endodermului vitelin apare deci afectat sistemului arterial vitelin şi în mod deosebit 

 capilarelor şi focarelor hematopoetice periarteriale. 



Cîştigul de suprafaţă absorbantă care se realizează prin dezvoltarea acestor cute 

 este în legătură nu numai cu resorbţia substanţelor embriotrofice din masa de vitelus, ci 

 şi cu activitatea hematopoetică şi necesităţile ei. 



BIBLIOGRAFIE 



1. Dantschakoff W., Uber das ersle Aullreten der BluteUmente im Hiihner-Embryo, Fol. Haematol, 1907 



vol. 4, supl. 



2. - Unlersuchiing uber die Enlwicklung des Blutes und Bindegewebes bel den Vogeln, Anat. Hefte, MerkeI 



Bonnet, 1908, caiet. 113, voi. 37. 



3. J o 1 1 y J., Trăite d' hematologie, Paris, Masson, 1923. 



4. Lepeşinskaia O. B., Geneza celulelor din subsiania vie .51 rolul substanţei vii In organism, Ed Acad 



R.P.R., Bucureşti, 1952. 



5. M a X i m o V A., Bindegewebe und blutbindendes Geivebe, în Handb. d. Mikr. Anal. des Menschen 1927 Berlin 



nr. 2, 1927, p. 274. 



6. M e n k e s B., B r ă t i a n u - R î m n i c e a n u C, Despre independenţa dezvoltării ariei vasculare si a insu- 



lelor Woljt Pander de corpul emhrionuiii. Congr. anat. ])atol.. Bucureşti, 1948. 



