CERCETĂRI ASUPRA LICHIDULUI SUREMRRIONAR 



CERCETĂRI ASUPRA MECANISMULUI DE FORMARE 

 A LICHIDULUI SUBEMBRIONAR 



Cercetările privitoare la mecanismul formării lichidului subembrionar, sau ylasmă 

 nouă, sînt relativ puţine la număr. 



în tiecut, cercetătorii şi-au îndreptat atenţia mai mult asupra dezvoltării embrio- 

 nului însuşi, neglijînd mai mixlt sau mai puţin restul complexului embrionar. în realitate, 

 însă, între embrion şi anexele sale, între acestea şi ambianţa în care se desfăşoară incu- 

 barea oului, există o strînsă interacţiune (complexul embrionar). 



Studiul factorilor care acţionează în sînul complexului embrionar şi cunoaşterea 

 interacţiunilor lor sînt nu numai necesare pentru înţelegerea proceselor de dezvoltare ; 

 acest studixi este menit să deschidă posibilităţi în vederea dirijării outogenezei. Din punct 

 de vedere practic, ovicultura, îndeosebi tehnica clocitului artificial, a beneficiat mult 

 de cunoaşterea acestor factori. 



Un fenomen important care, în decurs de 2—3 zile, schimbă fundamental raporturile 

 dintre albuş şi gălbenuş, constă în formarea şi acumularea lichidului subembrionar. Forma- 

 rea acestui lichid începe din primele ore de incubaţie şi ajunge la un maxim de intensitate 

 întrea treia şiaoptazi. Fenomenele care se petrec în -vitelus la oul nefecundat şi în primele 

 ore după fecundaţie, în regiunea subcicatriculaiă şi chiar la mare distanţă de ea, pe supra- 

 faţa gălbenuşului, imediat sub membrana vitelină, au constituit obiectul unui studiu 

 foarte amănunţit făcut de Y. D. M î r z a şi I. P o p. Autorii au descris vitelollza 

 subcicatriculară şi ,,zone periferice de lize globulare", la începutul formării lichidului 

 subembrionar. 



împreună cu S. E 1 i a s, B. L i t v a c, G. O ţ e t e a, am studiat perioada 

 — începînd cii a treia zi de incubaţie — în care procesul capătă o deosebită intensitate. 



în acest scop am efectuat trei grupe de experienţe. 



Pe de o parte, ne-am propus să verificăm, pe cale experimentală, unele date din 

 literatură privind raporturile cantitative dintre albuş, gălbenuş şî lichidid subembrionar 

 în diferitele etape ale dezvoltării şi să aducem unele completări acestor date. 



în alte exj)erienţe am căutat să demonstrăm provenienţa apei din lichidul subembri- 

 onar din albuş. 



în sfîrşit, printr-o ultimă serie de experienţe am căutat să modificăm procesul de 

 formare a acestui lichid. 



Datele din literatură privitoare la variaţia în greutate a albuşului, gălbenuşului 

 şi lichidului subembrionar în deciu'sul incubaţiei nu sînt sirficient de concordante 

 sau complete (Fa n ga uf descrie raporturile începînd din a şasea zi de incubaţie). 

 Cercetările noastre în legătură cu această problemă le-am efectuat pe oviă de primăvară 

 şi vară de rasă Leghorn, în greutate medie de circa 00 g, făcînd determinări pe fiecare 

 zi de incubaţie. 



Deoarece izolarea licliidului subembrionar prezintă dificultăţi tehnice, am folosit 

 trei metode diferite, pentru a evita cît mai mult erorile. Prima metodă constă in 

 separarea albuşului de gălbenuş (împreună cu lichidul subembrionar) şi cîntărirea acestor 

 componente. Graficul din fig. 399 arată variaţia albuşului faţă de gălbenuş între a treia 

 şi a şasea zi do incubaţie. A doua metodă constă în extragerea cît mai completă cu seringa, 

 a Uchidului subembrionar. Graficul din fig, 400 arată variaţia lichidului subembrionar 



86 -c. 1778 



