Försörj til en miiicralog'isk-g^eog'noslisk BesIa*. 15 



Irlnjy i), at Kongsbergas Falilbaand ikke forljene Navnot 

 Ertslcicr er da og* anvendelig;' paa dem, idet i disse 

 saaTcIsoni i hinc de nholdig;e klasser erc prædoniincrcnde. 

 Ifölg^e nöiagiig-c Undcrsoijelser i A. 1830 fandt jeg-, at I 

 der i Lobet af eet Aar udbrödes 200,000 Töndei- (à 8 ' 

 norske Cubikfod) Baandmasse, hvoraf ikkun criioldles 0000 

 Tönder Koboltnialni, altsaa 3 pCl. Endvidere g^ave efter 

 Middeltal 100 % af denne Kobollmalin 2 W eller 2 pCt, 

 Kobolts I i ig;*. Ved Anvendelsen af Sligerne lil Farve- 

 fabrikationcn baves fremdeles et lab af circa 25 — 30 pCt. 

 af Jern, Svovl, Arsenik o. s. v. Af rigere Ertser med 

 en Gebalt af omtrent 60—70 7B vSliig pr. Tonde à 800 9ù 

 vindes der om Aaret ikkun nogle Hundrede Tönder, 

 medens IHalmquantiteterne siden 1830 efterbaanden erc 

 voxede til nogle og- 30,000 Tdr. om Aaref, Den naturlige 

 Folgte af denne slore Armod er, at der udfordres et ual- 

 mindeligt stort Arbeidsbelæg^ for at tilveiebring-e Erls til 

 det sædvanlige aarlig^e Fabrikat af 3000 Ctr, DIaafarve,. 

 hvilket Qvantuni t. Ex. af et Sachsisk ßlaafarveverk pro- 

 duceres med et forboldsviis ringe IHandskab, saavclsom 

 Og at der aarligen afbygges store Rum i Gruberne* 



Hoved-Koboltbaandets midlere Sirög er i hor. 11^ r. ^ 

 men ofte observeres endog paa Stykker af faa Lagters Længde ~ 

 Afvigelser af flere Timer, saa at Stroget varierer mcllem 

 hor* 10^ og hor. 2. Erlsbaandet er i denne Henseende 

 mestendeels afbængigt af Skikternes Retning, en Regel, 

 hvorfra der kun gives enkelte Undlagelser ifölge nogle 

 Eiendommeligheder ved Falilbaanddannelsen. Forryknin- 

 ger af Leiestedet har jeg intctsleds bemerket, uagtel dets 

 langt mere vestlige Beliggeuhed fra Saastad-Grubcrne af 



>) Reise durch Skandinavien, B. Il, Pag, 13. 



