Forsög' til en mîaeraloçîsk-g^eojynostlsk Bcskr« 9 



disse Chemilieres Mcddclolser lilföier j('{>-, at den dröie Ar- 

 scnikkoboltkiis somiuctidci* forekommer i eonvexe ((^g"©- 

 flossenc") Partier, lig'csom de af Sehecrer berörle sam- 

 mcnvoxede Krystaller ikke alene tindes af Arsenikkobolt- 

 kiis og Glandskobolt, men og: af enhver af de fre Sorter 

 indbyrdes off af alle tre (ilsammen. Med Hensyn til at 

 Prof. Wöbler finder det paafaldondcj at intet af disse 

 Mineralier holder Nikkel, er at anförc, at Blaafarveverkets 

 Betjenter i den senere Tid ved forskjellige Leiligheder ville 

 have bemerket en ringe Nikkelgehalt deri, ligesom der 

 Ogfsaa i ældre Notitser hist og- her tales om Dannelsen af 

 nikkelholdig' Speise ved Farveprocessen* Angaaende den 

 speciellore Charakteristik af disse tvcnde Slags Kobolterts 

 henvises til de ovenfor citerede Afhandlinger af Scheerer 

 og Wöhier, idel jeg* slutteligen ikkun anmerker, at Skii- 

 teruds Grnber ikke alene af dem men ogsaa af Kobolt- 

 glandsen levere udmerkede Krystaller, som ved den sidst- 

 nævnte og ved Koboltarsenikkisen undertiden opnaae en 

 Længde af nogle Tommer, medens den störste mig be- 

 kjendle Krystal af Arsenikkoboltkiis, et smukt Octaëder 

 med Lencitoëderflader, har en Axe af omtrent J Tomme» 



§ 3« Koboltbaandenes Udstrækning efler Mægtighed, Sliö^ og 



Fald. Sidebaand* 



For at dette Afsnidt bedre kan forstaaes, lader jeg 

 medfölge et Situationskart (Tab. I) over det Landstykke, 

 hvorom der her er Spörgsmaal, en Strækning af noget 

 over een Miil i Længden. INavnligen omfatter Kartet det 

 vestlige eller floved-Kobolthaandct fra dets sydhVste Par- 

 tie ved Pladsen Muggenid til dets nordlige Ende, forsaa» 

 vidt samme nu er kjcndt, ved Heggebæk med Skuteruds- 

 og Saastads Gruber, samt Jupedals-, Dcvigkollens-, Svar» 



V. 1 A 2 



