Forsüg" til en mineralog îsk-geog^noslisk Beskr. 3 



linjeledes er Tilfældct i Sverige, f. Ex, med Eiislciet ved 

 Danncmora o. fl.; derfor henævnedes Ertsleiestederne paa 

 Modum ojysaa i lang- Tid saalcdcs, Senerchcn o(;' iudlil 

 den nyeste Tid har man , vistnok med mere Grund , hen- 

 regnet dem til Leiernes Klasse, hvilhct og^saa jeg: gjorde 

 i flere Aar i)» Siden mere end et Decennium er jeg' 

 imidlertid hieven overheviist om, at disse Erlsdeposita 

 heller ihhe henliöre fil de egentlige Leiers Kategorie, 

 naar Ordet Leie lages i dets strengere Betydning, men 

 at de fremhyde en fuldstændig* Analogie med de saahaldte 

 Fahlhaand, der hidindtil især ere hchjendte fra Kongs- 

 berg- 5 de henævnes da og- siden den Tid temmelig' alrain- 

 deligen og^ rigtigt Kobollhaand eller Koholl-Fahlhaand» 

 Mere herom i det Fölg^ende ^), 



§ 2. Koholtbaandenes reognostisk-mineralop.islie Charaliteer, 

 Hvordan disse Erlsleiesleders geogiiosliske Charak- 



1) Karstens Archiv für Minéralogie <S;c., Bd, IV, H. 1, 1831; 



') IVaar Berg- Ingenieur Dauhrée i en interessant Afhandling: 

 Mémoire sur les dépôts métallifères de la Suède et de la 

 Norvège, i Annal.cs des mines, T» IV, 1843, maaskee er deu 

 förste, der igjennem en trykt Meddelelse har gjort et större 

 Publicum opmerlisom paa Analogien mellem Fahlbaandene 

 og de saakaldte Koboltleier jaa Modum, saa maa delte ikke 

 forstaaes saaledes, som om Daubrée havdé været den förste 

 Opdager af bemeldte Forhold, hvilket derimod, som noksom 

 bekjendt, allerede 10 Aar tidligere udförligt og paa det Be- 

 stemteste er paaviist baade af Prof, Keilhau og mig i flere 

 skriftlige Erkl<eriiiger i Anledning af Blaafarveverkels Præ'- 

 tension paa samtlige Koboltskjærp paa Modum, ligesom og 

 den Forstnævnte i Beretningen om en i 1840 foretaget Reise 

 i Christiansands-Stift omtaler et lignende Forhold med Hen- 

 syn til Jernmalmleicr o, s, Y,5 see INytMag» f, Naturvidensk, 

 B* III, P» 201--203* 



