124 O. I. Broch 



og den ved (333) eller (292) bestemte Straale vilde fölge- 

 U^ blive den ordinære Straale. Man vilde fölgelig^ her- 

 ved have beviist, at Svingningerne i den ordinære 

 Straale fandt Sted i Hovcdsnittet, istedetfor som tilsigtet 

 at dette var Tilfældet i den extraordinære Straale. 

 Man vilde saaledes ogsaa ved denne Antagelse föres til 

 det samme Resultat som ellers. Derfor maa man med 

 INodvendighed antage, at Sving^ningerne i en pola- 

 riseret Straale finde Sted i sammes Polarisa- 

 tionsplan. Denne Mening er ogsaa antagen ef Cauchy 

 i hans tidligere Værker og overhovedet af de fleste Malhe- 

 matico-Physikere, medens flere Physikere fremdeles holde 

 sig til den Fresnelske Definition» 



De af Erfaringen bekræftedc Formler for Intensiteten 

 af den refleclerede og refraclerede Straale, som Fresnel 

 först udledede af sin Definition paa Polarisationsplanet, 

 kunne Intet afgjöre i denne Sag, da de ligesaavel kunne 

 udiedes af den anden Definition, — hvis Rigtighed jeg her 

 troer at have bcviist med matbematisk Strenghed, — saaledes 

 som îNeumann bar viist i sin Afbandling: ^^Ueber den 

 Einfluss der Krystallfläcben bei der Reflexion des Lichts 

 nnd über die Intensität des gewöhnlicben und ungewöhn- 

 lichen Strahls^. 



Svingningcrne i den ordinære Slraale (334) finde föl- 

 g-elig Sted i Ilovedsnittet og danne med ßölgeplanel en 

 liden Vinkel a?, som er bestemt ved Ligningen (300) eller, 

 da (x=3£, ved Ligningen: 



(336) sinq> = ^ sin 2a, 



hvor a betegner den Vinkel, som Siraalen danner med 

 Krystalaxen. Konstruerer man fölgelig i det gjeunem 

 Straalen gaaeude Hovedsnit en Ellipse, hvis Centrum er 



