176 Til. ScLeerer 



paa det samme Flndested som den nys omhandlede Cor- 

 dicrit, stor Liglicd med Serpentin, hvorfor del ogfsaa af 

 dels förste Opdag-ere, de Berg^sluderende Dahl og: Wci- 

 bye er blevet anlaset. Hyppig:st er del af grön Farve i 

 forslîjellige, meesl lyse Nuancer, som lögg^rönf, asparges- 

 grönl, oliegrönt o. s. v. Dog forelîomme ogsaa Parlier 

 deraf med hriiun og rödbruun Farve, hvilket knn synes at 

 hidrörc fra mechanisk indblandet Jernoxyd. Aspasioll- 

 thcns Egenvægt, efteråt den er bieven törret î Vandbadet 

 ©g udkogt i Vand, er noget större end Serpentinens, 

 nemlig =2,76» Ganshe rene Styhfccr deraf ere kun lidt 

 haardere end Kalki^palh. I de forskiellige Ilaandslykker 

 af delte Mineral, jeg bcsidder, er det sammcnvoxet Især- 

 deleshed med Cordierit, Qvarts, Feldspath og Glimmer, 

 undertiden ogsaa med Titanjcrn, hvilken Mineralblanding 

 optræder i den ved forskjellige talkholdige Mineralier ud- 

 mærkede Urgneis fra Kragerö. Kun sjelden -^ forsaavidt 

 min Erfaring for Oieblikket strækker sig — optræder 

 det krystalliseret, dog besidder jeg to Brudstykker af 

 tydelige större Krystaller, hvoraf den Ene holder |^ Tomme 

 i Diameter, og den Anden, hvis Diameter formedelst 

 det manglende Stylîlîe llha ^oHf lader sig bestemme, i 

 ethvert Tilfælde har været endnu större. Om disse Kry- 

 stallers Form og en særegen Omstændighed ved samme 

 skal der i det Folgende blive Tale. 



For Blæseroret viser Aspasiolithen intet charakteristisk 

 Forhold. Den er usmeltelig, giver i Kolben Vand, og 

 reagerer, behandlet med Phosphorsall og Borax, paa Kisel- 

 jord, Leerjord, Talkjord, Jernoxydiil og Vand. To af 

 mig dermed anslillede qvantitative Analyser gave folgende 

 Resultater t 



