Om en egen Art af Isomorpliîe. 201 



lied som Spinell, Granat, Augit, Feldspalb^ Turmalin^ 

 Glimmer o« s. v. findcs som bekjcndt tilsyneladendc cm- 

 vandlel til eu Masse, som man efter dens ydre Kjende- 

 mærker snart har kaldt Spccksteen, snart Serpentin* Men 

 paa chemiske Undersögelser af disse specksteen- og ser- 

 pcntinagligc Masser mangler del cndnu meget. Var ikke 

 Aspasiolitljcn, som I liöi Grad ligner Serpentinen, nöiere 

 blevcn undersögt af mig, saa kavde Intet ligget nærmere 

 end at bolde bine Krystaller, der tildeels bestaae af Cor- 

 dîerit^ tîidecls af Aspasiolitb, f or Cor di erîtkry stall er, 

 der tildeels vare omvandlede til Serpentin, og 

 Antallet af bine eiendommelige Pseudomorpboser yilde 

 derved endnu være blevel foröget med een. Da det nu 

 cadvidere er bevlist, at Serpentinkryslallerne fra Snarum 

 ere Intet mindre end Pseudomorpboser efter Olivin, saa 

 kan den Slutning ikke synes forvoveuj at Tel ogsaa nogle 

 andre af hine for Pseudomorpboser antagne serpentin- og 

 speckstcenaglige Masser ved nærmere ündersögelse vilde 

 lede til et ganske analogt Resultat, I Spinellen, Grana- 

 ten, Augitcn o. s. v» kan lelteligen en Deel af de 1 og 

 1 atomige Baser optræde erstattet ved Vand, og derved 

 et Mineral af tilsvareude lige Krystalform, men af serpen- 

 tin- eller specksteenagtig Beskaffenhed blive dannet. Saa- 

 ledes bave f. Ex« Meerskum og Spadalt, to I flere Hen- 

 seender Serpentinen og Spcckstenen nærstaaende vand- 



boldige Mineralier, Augiteqs Formel R' SI^ 5 paa samme 

 Maade bar Onkosinen Labradorens Formel- PIngniten 

 Granatens, Pyrargilllten Fablunitens o. s, v, 



rj; Al der forekomme virkelige Pseudomorpboser, i 

 hvilke Talkjorden spiller en Rolle, vil jeg ingenlunde 

 nægte. En Deel af Pseudomorpboserne er, som vi alle- 



" V. % - ]N 2 '^ 



