246 O. I. Broeli 



?îicolslie Prismer anhragte paa et Stafiv saaledes, at deres 

 Axer falde i samme reite Linie. Det forreste IXicoI kan 

 dreies om sin Axe og* Omdreiningsvinkelen aflæses paa 

 en inddeelt Cirkc! indlil enkelte Minutter, Mellem disse 

 lo Nlcolskc Prismer bofæstcde jeg- paa en dertil anbragt 

 gjennemboret Skive en Bjerjjkrystalplade , sieben lodret 

 paa Axen. Den Skive, livorpaa Krystallen befæstes, kan 

 dreies i alle Retning-er og* stilles saaledes, al en Lys- 

 slraalc, der gaacr gjenncm beg-gc de JNicolskc Prismers 

 Axer, o(jsaa gaaer lang-s Bjergkrystallens Axe. Det hele 

 Apparat rettes da mod en fiin Spalte, gjennem bvilken 

 Sollyset falder ind. Foran det Observator nærmeste 

 INieolske Prisma stilles et Glasprisma^ bvis brydende Kant 

 stilles parallel med den Gne Spalte, hvorig-jennem Lyset 

 falder ind. 1 det Spectrum af den fine Spalte, som da 

 sees gjennem dette Glasprisma, sees de Frauenboferske 

 Linier og; tillige ccn, eller, bvis Bjergkrysfalpladen er 

 tilstrækkelig- tyk, flere sorte Streger« Dreies ^et ISicoI- 

 Prîsma, flyttes disse sorte Streger fra den ene Ende af 

 Spectret til den anden. De angive bvilke Farver der ere 

 udslukkcde ved Lysats Gang gjennem det andet INicolske 

 Prisma , og den Yinkel , dette er dreiet fra den Stilling, 

 hvori dets Polarisationsplan stod lodret paa det fprste 

 IMcolske Prismas, angiver da denne Farves Rotationsvinkcl* 

 For paa eengang at see den sorte Streg 1 Spectret af del 

 gjennem Bjergkrystallen gaaende Lys og den Frauenbo- 

 ferske Linie, der ligger paa samme Sted i Solspectret, 

 stillede jeg Bjergkrystallen saaledes mellem begge de 

 to Nicolske Prismer, at den kun bedækkede den halve 

 Aabning. 



Jeg bar paa denne Maade bestemt Rotationsvinklerne n 

 for de Frauenboferske Linier B ^ ^? ^? E^ F, G. Da 



