388 S e 



xe 



iiag-tft sîn (rodsige Hfodsfand er den (abcndc Part: den 

 ene Steonpartîkel opiöses eller bortsiibes effer den anden^ 

 den eue GranitbluK-, den ene Gasaltsöile efïer den anden 

 undervaskes, lösner fra Modermassen o»*" fal<ler i en vaad 

 Grav, den ene Klippeö efter den anden opslngcs af Böl- 

 gerne; o(>- saaledes maa da del Uforgjæn(>eIijjste af del 

 Forgjæn|}eli(je buLLe nnder for det væ!di}>e Hav. Kort, 

 tiordklodens frosne, rindendc o[;^ slröraniemle Vandbebold- 

 nîng- arbeider nanadclig- ved inebanlskc orç cbemiske l^ræf- 

 fer paa at nedbryde og* borlvaske de frenirajjende Parlier 

 af Jordens Overflade o(j jævne dem med Ilavbunden. 

 Gutta cavat lapidcm sæpe cadendo, — og" livad der paa 

 deqne Maade med en saadan 3Iasse og' paa en saadan Ld- 

 strækning" er ndrettet gjenncm Forgangenhedens uendelige 

 Sekelrække oversliger vel vore drisli^jste roresfilliiiger. 



Vi have liidtil kun kastet et Biik paa V^andets öde- 

 læggende Virksomlied. 3fen poa enhver IVedbryden fölger 

 en Opbyggen i Naturens nsnislioldiiing; og naar man 

 nndersöger, hvorledes de rindende Vande forholde sîg- i 

 rcproducliv Henseende, bliver man strax vaer, at de af- 

 sætte en stor Dec! af det Jord- og Sleenniateriale, de 

 slaebe med sig' fra llöilandene, Lag for Lag paa Bunden 

 af Indsöerne. Iiidsöerne ere dog blot midlertidige Losse- 

 steder forFloderne^ (hi enhver Indsö vil omsider iidfyldes 

 0(f omdannes til en Lands!e((e, gjennem hvilken Floden 

 vil komme til at passere med sit mineralske og vegetabil- 

 ske Indhold. Fremdeles vil man finde at Floder og Elve, 

 som munde i F'jorde eller dybere Havbugter, der ere 

 mindre udsatle for ilavsirömmene^ afsætfe især deres grove 

 Last sirax udenfor deres illundiuger. Der opstaa de saa- 

 kaldtc Deltaer, Landet voxer frem paa Havets Gebet. 

 Imidlertid anvender INalureu ber forskjellige ü^Üdlcr til at 



