342 Sexe 



som over et svagt heldende Skraaplan fra Klodens Var- 

 meæqvator mod Polaregnene, Ved denne Bevægelse for- 

 mîndskcs del Iiydrostastlske Trylî i de tropiske Have paa 

 samme Tid som det forögcs i Polarliavene, og" den nod- 

 vendigc Folgte lieraf bliver igjen, at Polarliavenes Kolde, 

 tnnge Vandmasser ile tilbage mod Æqvalor paa Dybef» 



I delte Havefs Krcdslöb fra Æqvalor mod Polerne 

 og" tilbage igjen maa man imidlerlid ikke tænke sig Vand- 

 partiklerne foitlöbende og' tilbagevendende i eet og samme 

 Meridianplan. De Vandparlikler, som bevæge sig mod 

 Polerne, bave en slorre Rotationsbasligbed end de Paral- 

 leler, de gjenneinkrydse; de maa derfor accelcrere mod 

 Ost« Del omvendte Forbold finder Sled i de dvbcre Lag, 

 som nærme sig Æqvalor,* de maa saaledes retardere mod 

 Vest. Tænker man sig saaledes Jordens Conlinenter og 

 Öer borte, skulde allsaa de overfladiske Havsirömmc i den 

 nordlige Halvkugle lobe mod et PiincI, som ligger mellem 

 Öst og Nord, i det Svdlige mod Ost og Syd, medens de 

 dybere Sirömme convergerede mod Æqvalor i modsat 

 Reining, og foranledigede en dyb fra Ost mod Vest retar- 

 derende Ström i det varme Jordbelle. 



Dello, som jeg vil kalde Havets normale Kreds- 

 I b, modtager nalurligviis nialiige periodiske og locale 

 illodificationer fra i^laanens og Solens Tiltrækning og for- 

 anderlige Stilling, fra Havenes og Landenes niige Forde- 

 ling, relative Areal og nregelmæssige Form, fra Havenes 

 forskjellige Dybder, Flodernes forskjellige Slörrelse og 

 Reining, og endelig fra Atmospbærens eller Vindenes De- 

 vægelser og Havfladens dermed i Forbindelse slaaende 

 LMdimstning, Dunstmassernes Transport og Præcipitation* 

 Men forelöbig tror jeg at kunne bemærke, at ingen af 

 disse Aarsagers eller Omstændigbeders bcvægende eller 



