Om Våndets Bevæjyelser. 345 



tîllîg'e fra de samme Landes Vestîîvstor, og* maa der frem- 

 Italdc en convi»r{jereiide Tilströmning* fra lioierc Breder. 

 Æqvatonalstrommens Vande maa, naar de Ivlng-es ud til 

 höiere Breder, accclerere mod Öst paa Grund af deres, i 

 den hede Zone erholdte^ slore Bofatlonsliastiglicd. Dette 

 var og^saa Tilfældet med de overfladiske Vandskikter, som 

 formedelst Tropehavenes Opsvulmen skulde glide ud til 

 Polerne, Man maa saaledes paa beg^ge Sider af Æcjvato- 

 rialströmmen vente at træffe en I den nordlige Halvkugle 

 I nordöstlig-, i den sydlige i sydöstlig* Betning lilbage- 

 gaaende Ström, som idel den slaar ind paa Landparlicrnes 

 Vestkyster, deels iler lilhag^e til xf^^qvator, deels fölger 

 disse Kyster, saa langt de rækkc, op mod Polernc. For- 

 medelst Landpariierncs Lig^gen i Veien maa der altsaa op- 

 staa en horizontal cirkuleronde Ström i Oceanels lavere 

 Breder paa hegge Sider af Æqvator^ og' for den nord- 

 Jigfe Ilemisphæres Vedkommende maa Havets normale 

 Hredslöb mellem Æqvator ogf Polen modificeres derhen, 

 at den varme, overfladiske Ström stryg-er nordpaa langs 

 Europas og^ JXordamericas Vestkyster, medens den d>here 

 kolde Ström, idet den retarderer ind paa Asias og- INord- 

 americas Ostkyster, lölger disse i en sydlig-ere Betning-, 

 end Tilfældet vilde blevet, om disse Lande ikke existe- 

 rede, hvorhos man kan mærke sig*, at Communicationen 

 mellem det nordlige Polarhav og- det store Ocean, som 

 adskiller Asia og^ America, er meget indskrænket, og- at 

 saaledes disse Strömme i det sidstnævnte Havs nordligste 

 Deel maa være mindre udprægede end i de tilsvarende 

 Breder i Atlanterhavet» Asias og' Americas INærnielse 

 til hinanden ved Boringsstrædel er saaledes til Hinder 

 for Havets normale Kredslöb mellem Nordpolen og- Æqva- 

 tor» Imidlertid strækker det stille Ocean eller Fortsæt- 



