346 Sexe ^r'f ^^,0 



tciscn dcraf sig^ saa höil mod I\ord, at delte Kredslöb 

 alii{]cvel lier kan [>aa for si;} paa et stort Spatium. Da 

 den sydli(;[c Haivkti{>ic har færre Landparlicr end den 

 nordlijje, saa maa ogsaa Havets Bevægfelser der være un- 

 deri^iaslede færre 31o(iificalioner. Havslröramene söndenfor 

 Stecnbiihkens Vendehreds .*>liuide saaledes \ære mindre in- 

 dividuelle, mindre indskrænkede til sære^jne Længfdezoner 

 end i de modsvarcndc Breder nordenfor Æqvator» 'i 



Efler det Ovenanförle skulde man altsaa kunne anläge, 

 at Jordens större og* mindre Landpartier, nagtet deres 

 mægtigc og forvirrende Indflydelse paa Oeeanets Bevæ- 

 g-elser, ikhe formåa al opiiævc dets af den niige Opvarm- 

 ning' udiedede Tilböielighed til oventil at fjerne sig fra 

 de varmere til de koldcre Egne, og nedentil fra de kol- 

 dere lilbage til Æqvator. 



Hvad Havenes forskjellige Dybder, eller rettere, 

 livad de i Havbækkenel forekommende Banker og- Bev 

 angfaar, saa kunne de med Hensyn til deres Iiidflydelsc paa 

 Havströmmenc sættes i Classe med Gerne. Og bvad Flo- 

 dernes Stöd betræffer, saa er denne Indflydelse altfor ind- 

 skrænket, altfor local til at den kan komme i Betrag^tning^, 

 livor Talen er om en af en universel Aarsag^ fremkaldt 

 aliiiindeiig^ Bevægelse i Verdenshavet. 



iMen endnu staar tilhage, at kaste et Blik paa den 

 Indflydelse, som Vindene, Fordunstningen ogf Dunsternes 

 Præcipitation maatte udöve paa Havströmniene. 



Solvarmens ulige stærkere Indflydelse i lavere end i 

 höicrc Paralleler forstyrrer Almospliærens Lig-evægt paa 

 samme lUaade som Havets. Imellem Vendekredsene maa 

 opbedede Luftmasser stige i Holden, og*, naar de have 

 naaet den Höide, som de ifölg^e deres Ophedningf, succes- 

 sive Afkjöling^ og- Inertl kunne naa, maa de velte sig^ syd« 



