Om Våndets Bevæg-elscn 347 



paa o^ Dordpaa, hvilket naliirli[j^viis foran(edi(}^cr cii Til- 

 bagcströmniiio^ fra Polaregiienc lil Æqvator i Liiflhavcl» 

 lavere Regioner, 



DcUe Aliiiospliærcns Krcdslöb cv for en stor Deel 

 underkastet de saiimic terrcslriske og: cölcstiske Aarsa- 

 g-ers Indflydelsc som Havets Devægeiser. Hertil ^hitier 

 sig desnden Bjcrgkjædernes forskjellige fJöidc og Ret- 

 ning-, Landets og; Havels forskjellige Varmeabsorblion, 

 Varnieemission , Kvaporalion og; Duni^tforlætningsevne i 

 de forskjellige Bredegrader, Da Atmospbærens Devæg^el- 

 scr ere en Resultant al saa mange og saa forskjellig* va- 

 rierende Kræfter og Onistændigbcder, skulde man tro, at 

 der ikke blev stort tilbage af dens regelmæssige Kredslob 

 mellem Æqvalor og* Polerne. laiidlerlid viser dog Passat- 

 vindene, som nedentil convergere mod Æqvalor og* oventil 

 diverg-ere fra Æqvator i modsat Reining-, at et saadant 

 Kredslöb virkelig* finder Sted. 



Oa den lavere Passat paa den nordlige Side af Æqva- 

 tor med sladig^ og; ikke ubetydelig Ilurtigbed bestrvg;er cu 

 stor Deel af Verdenshavet i Rctning-en fra Nordost til 

 Sydvest, og da den söndenfor Æqvator med lig-nende Hur- 

 tighed beslryger et eiidnu större Havareal fra Sydöst mod 

 Nordvest, saa maa den i hoi Grad forögc Hastigheden i 

 den af Havets ulige Opvarmning- udiedede Æqvaforial- 

 slröni, og-, idet den feier de overfladiske Havskikfer ned 

 under Linien^ meg;et befordre de horizontal cirkulerende 

 Stromme i Oeeanets lavere Oreder. Og; dersom ikke de 

 mellem Vendekredscne opstigendc Luftmasser, idet de ved 

 den voxende Temperatur skydes î Veiret, paa Grund af 

 deres Inerti udove et stærkerc Trvk mod Havets Over- 

 fladc end som eg;entlig; skriver sig; fra deres Tvng;de, 

 hvorhos man dog; maa erindre^ at en stor I)ccl af dem 



