354 Sexe ,o 



varmere Havzoner i det Hele taget ere mere saltholdige 

 end de koldere. TLi naar Oceanets forskjelJige Afdelinger 

 ved Havströmmene staa i en levende Rapport og omluske 

 deres Indliold med hinanden: hvorledes skulde da de tro- 

 piske Have kunne vedligeholde en Overvægt med Hensyn 

 til Saltgelialten uden ved en rask Fordampning, der ikke 

 erstattes ved Regnfaldot og deraf folgende Concentration, 

 især naar den Saltart, hvorom der væscntllg er Spörgs- 

 maal, nemlig Kogsaltct^ omtrentlig er lige oplöselig i koldt 

 som i varmt Vand? 



Efter disse Overveielser eller Antydninger skulde 

 man altsaa kunne betragte de tropiske Have som den 

 Damp- eller Destillationskjcdel, hvorfra Almosphærens 

 store, stedse præcipiterede og stedse supplerede Vandbe- 

 holdning væsen(li^;st skriver sig, og de koldere Jordströg 

 som Destillatets Fortætningskammere, især om man turde 

 antage, at Atmospliærens nedre Lag paa deres Tilbagetour 

 fra Polerne mod Æqvator fornemmelig folge det Indre af 

 Contincnterne, i hvilket Fald de vilde naae Æqvatorial- 

 haveue i en meget lör og törstig Tilstand. 



Hvad Uddunstniugen kan beiübe sig til fra et for- 

 holdsviis indskrænket Havareal, bar man et staaende Be- 

 viis paa i det caspiske og raiddellaudske Hav: Det easpi- 

 she Hav optager den store Volga, Ural, Terek, Kur og 

 Aras og flere Floder, og dog staar det paa Grund af Ud- 

 dunstningcn omtrent 90 Fod under Havets almindelige 

 îNivenu. Middelhavet optager Ebro, Rbone, Po, Etseli, 

 Tagliameuto, Maritza, iSilen og en utallig Mangfoldighed 

 af mindre Floder, og dog erholder det formedelst sin 

 stærke Uddunslning et betydeligt Tilskud fra Atlanterha- 

 vet og det sorte Hav. Disse Have ligge dog respective, 

 blot under 15^ og 20^ C. Middeltemperatur. Hvad skal 



