Om Våndets Bevæg^elser. 357 



del îndisk-e o^ atlantiske Hav. 8oin cl Beviis for al denne 

 Ström ilske blot finder Sled paa Overfladen, i hvilket 

 Fald den knnde belrajvles som en Folçe biol aP Passaten, 

 kan man mærke sig* at den — vistnok ndenfor sil ejyenl- 

 lifje Gebet — böier af Veien for Lag-iillarbanken paa den 

 sydostlîjje Kyst af Caplandet, skjöndt denne lifîger om- 

 trent 100 Favne nndcr Havets Overflade» For det Andet 

 finde vi, al denne Ström bar sine Cdlöbere^ hvor den stö- 

 der paa Landenes Oslkysler, og" sine converg-erende Til- 

 strömning^er paa deres Vestkyster, Saaledes udskyder den 

 fra Ostkvsten af Asia en Green mod Nordöst nnder Navn 

 af den japanesiskc Ström ; paa Oslkysten af Africa böier 

 den af i sydvestlig" Retning* og* siden mod Vest forbi 

 Caplandet, og^ ved Cap St» Roqvc paa Sydamericas Öst- 

 kysl deler den sig saaledcs, at en Green löber mod Syd- 

 vest under Navn af den brasilianske Ström, medens Ifo- 

 vedgrenen skyder frem mod Nordvest ind i det caraibiske 

 Hav og' Bug-ten ved Mexico. Fra denne Biigt udgaar, 

 under Navn af Golfströmmen, en tilbag-cvendende Ström 

 henlmod Azorerne, og* tildeels forbi samme henimod den 

 pyrenæiske Halvö, paa hvilke beg-g-e Steder Hovedinasserne 

 böic af mod Syd ogp danne den saakaldtc nordafricanske 

 Ström, der for en Deel stryger ind i Hliddelhavel, men 

 hovedsagfelig' iler mod Æqvalorlalstrommens Udgangspuncl 

 paa Vestkysten af Africa. Paa Sydäiden af den atlantiske 

 Æc|valorialstrom findes og-saa en tllbag-evendende Sideströro, 

 nemlig* fra ürugpuays Kyster henlmod Caplandet, hvor den 

 deels blander sigp med den fra det Indiske Hav fortsatte 

 Æqvaforialsrom, som nnder Navn af den sydatlantlske 

 Ström aller nærmer slg^Æqvator, deels löber Jæng-er mod 

 Ost söndenom Caplandet Ind I den sydligpc Deel af det 

 indiske Hav Indlll den stöder paa Nyholland, hvor den 



