358 Sexe 



atter deler sig saaledcs, at en Green sløyder frem mod 

 ?iordöst og' opfaiiges af Æqvatorialstrommeii^ medens den 

 anden böier af mod Syd, og forsæller langs Sydkyslen af 

 denne Coiitincntalo. 1 det stille Hav skal Æqvatorial- 

 stroDimen ogsaa have sine tilbagegaacnde Sidestromme; 

 idefmindsfe træffe vi de deducerede Tilslrömninger mod 

 dens Udgangspiinkt paa Vestkysten af America î den mexi- 

 canske Kystström nordfra, og 1 den peruianske Kyst> 

 ström sydfra. For det Tredie finde vi en varm, nordpaa 

 gaaende Ström langs Vestkysten af Irland, Scotland og 

 . den nordlige Deel af iNorge forbi INordcap ind i Polar- 

 havet^ ligeledes en universel Bevægelse mod ISordost i 

 den nordlige Deel af det stille Hav heniinod P^ordameri- 

 cas Vestkyst, langs hvilken der gaar en Ström nordover 

 gjennem Beringsstrædet. 1 den sydlige Halvkugles höiere 

 Breder ere Havströmmene mindre bekjendte. Imidlertid 

 skal der herske en almindelig Bevægelse mod Ost paa den 

 store Havflade mellem Sydamerica og INyholland. Slut- 

 telig finde vi for det Fjerde at Polarhavene skyde sine 

 kolde Strömme, hvor der gives Landpartier, langs disses 

 Östkyster, ned til Oceanets lavere Breder. Saaledes ud- 

 gaar der fra det nordlige Polarhav en Ström ned igjen- 

 nem Davisstrædet, en anden langs Östkysten af Grönland, 

 hvilke begge forene sig paa Kysten af Labrador. Paa 

 de nordöstlige Kyster af Asia træjffer man ogsaa en Ström, 

 som gaar sydpaa ned mod Öen Jesso. Fra det sydlige 

 Polarhav udgaar den bekjendte antarktiske Ström og stö- 

 der paa Sydvestkysten af Sydamerica, og en formeentlig 

 Fortsættelse af denne löber fra Ildlandet mod P^ordost 

 forbi Falklandsöerne. 



Den deducerede Strömskizze shulde saaledes have 

 saamegen Lighed med Havets observerede Bevægelser, 



