^02 Sexe 



Afslanden fra IIa> bunden tiltager. De opiöste Salle, or- 

 ganiske Snbstanlser, maaskec op;saa de (inesle Slampar- 

 tililcr, \ilde derimod rinicligviis folge med Strömmen op 

 til Havels Overflade ojj sammenblandes med de Sallmasser 

 og" den finere Detritus, som de tropiske Floder före ned 

 i Havbælikencl. Men under Tropeba^encs slærke Ud- 

 dunstning; blive disse Salfe o{]^ snspcnderede Sleenparlikler 

 tilbag-e. Og- da Uddunslningcn bevirker en evig- Tilslröm- 

 uing" af Vandmasser, som före Salt og Slam med sig^^ da 

 den lavere Passat og^ de borizontal cirkulerende Slrömnie 

 mellem Vendcl.redsenc i alle Fald i nogen (jîrad forbindrc 

 Tropebavenes övre Lag^ fra at glide nd til de kolderc 

 Ep^ne, iivorved de i{f^jen vilde borlföre de eîiknlerende 

 Salt- og' Slammasser: saa maa Slammængdon, og forncm- 

 meli^»^ Salfgebalten i) i de lroj)iske Have omsider blive 

 saa stor, at man maa lænke paa en Præcipitalion. En 

 saadan Praeeipftalion er idetmindslc intet nyt Tankefoster 

 paa Geologiens Gebet, da man jo anseer Sallnedlagenc 

 ved Wieliizska, Cordona &e. for Sedimenter af Havet. 

 Da Sallgebaltens Concentration beg-ynder fra oven, idet 

 de bortdiinstede Skikter afstaa deres mineralske og veg"e- 

 tabilske Indbold tit de nærmest Underliggende, saa maa 

 opsaa liundfælditingen begynde fra Overfladcn, saanieg^et 

 mere som den forlierskende Uestanddeel, Ko^^saltet, ikke 

 er mere opiösellgl i varmt end î koldt Vand. Men tager 

 Bundfældningen sin Beg^yndelse i det överste Lag^, saa er 

 det rimeligst al de udfældle Saltmasscr idet de sög-c Bnn- 



1) At Æqvatorialh »vene ere rî^je ikke biol paa Konsall, men 

 ogsaa j>aa andre Sallsorlcr, finder man cl Beviis for i de der 

 fortrinsviis voxrnde Coralöer. Hvorledes skulde Zoophy- 

 terne ellers komme til del ßygningsmalcriale, hvoraf disse 

 Öer opföres? 



