48 M. Sårs. 



Placier meget kortere og tykkere. Denne Pig omtales ikke af 

 Müller og Troschel, som hentore denne Söstjerne til deres 

 3die Afdeling af Astropecten: „Arterne med smaa Tuberkler 

 istedetfor Pigge paa de dorsale Randplader." Den horer der- 

 imod rettere til deres 2den Afdeling: „Arterne med en Pig 

 paa de dorsale Randp lader," tæt ved A. bispinosus og A. 

 platyacanthus. 



Tab. 1 Fig. 16 forestiller et Stykke af en Arm, taget 

 omtrent i Midten af dens Længde, af Astropecten spinulosus, 

 seet fra Rygsiden og forstörret. a a de dorsale Randpladers 

 smaa Pigge, b b deres eneste större Pig, c c Randpiggen, d d 

 Paxillerne. — Fig. 17. Samme seet fra Bugsiden. a a förste 

 eller inderste Rad Furepapiller, b b anden og c c tredie eller 

 yderste Rad af samme, d e f Bugpladernes större Pigge. 



19. Astropecten pentacanthus M. & T. 



Denne er den almindeligste Söstjerne ved Triest og Nea- 

 pel, hvor den forekommer paa 5 — 30 Favnes Dyb. Om Fure- 

 papillerne sige Müller og Troschel (1. c. pag. 74), „at i den 

 indre Rad staae 3 paa hver Plade, hvilke ere tyndere, og i 

 den y dre 2 paa hver Plade, de sidste ere bredere i Enden." 

 Hos alle mine Exemplarer staae begge Rader paa een og 

 samme Plade, Adambulacralpladen, og i begge Rader er der 

 3 Papiller; den midterste af de 3 Papiller i den ydre Rad er 

 större og bredere i den ydre Ende end de 2 andre. 



Paa denne Söstjerne tindes ikke sjeldent en liden ziirlig 

 Annelide, som synes at leve parasitisk i Bugfureriie mellem 

 Tentaklerne hos denne og andre Arter af Söstjerner. Den er 

 nemlig udentvivl identisk med Polynoö astericola delle Chiaje, 

 som forekommer paa Astropecten aurantiacus og Asteracanthion 

 tenuispinus. Denne Annelide, som synes at maatte danne en 

 ny Slægt, vil i det Folgende blive beskrevet. 



20. Astropecten subinermis M. & T. 



