102 Chr. Hansteen. 



Tænker man sig et vertikalt Plan lagt igjennem Resul- 

 tantens Retning, saa danner dette Plan en Vinkel med Stedets 

 Meridian, paa nogle Steder mod Öst, paa andre mod Vest. 

 Da den almindelige horizontale Compasnaal, som benyttes af 

 Sömanden og Landmaaleren, hviler i dette Plan, kalder man 

 dens Vinkel med den sande Nordlinie (Meridian) Compassets 

 Misviisning. 



Saavel Misviisningen som Inclinationen og Kraftens In- 

 tensitet have adskillige mere eller mindre regelmæssige For- 

 andringer, hvoraf nogle ere yderst langsomme, og da de fort- 

 sættes i flere Aarhundrede i samme Retning, kaldes séculaire. 

 Andre have en kortere eller længere Periode, efter hvilken de 

 vende tilbage i samme Orden, og kaldes derfor periodiske. 



Som Exempel paa de séculaire Forandringer skal jeg 

 anföre folgende. I Europa var i det 16de og den forste 

 Halvdeel af det 17de Aarhundrede Misviisningen östlig. 

 I Paris f. Ex. tiltog denne östlige Misviisning fra 1541 til 

 1580 fra 7^ til IP 30'; derpaa tog den af indtil Aaret 1660, 

 da den var 0^, saa at Naalen viste lige mod det sande Nord; 

 Naalen blev derpaa ved at vandre mod Vest indtil den imel- 

 lem 1807 og 1814 viste 22" 34' fra Nord mod Vest. Efter 

 dette Tidspunct nærmer den sig igjen langsomt mod Meridia- 

 nen. Naalen har altsaa i et Tidsrum af omtrent 230 Aar 

 gjennemvandret en Vinkel af 34 Grader. Hermed stemme 

 lagttagelserne i London overeens. 



Inclinationen har i Europa aftaget fra Begyndeisen af 

 dette Aarhundrede, men Aftagelsen bliver Aar for Aar mindre, 

 og antyder, at den ved Slutningen af dette Aarhundrede eller 

 lidt senere vil naae et Minimum, hvorefter den sandsynligviis 

 vil begynde at tiltage. Paa enkelte Puncter, f. Ex. London, 

 Paris, Berlin, hvor man har lagttagelser over dens Störreise 

 fra det forrige Aarhundrede, viser det sig, at den har haft 



