Om de erratiske Phænomener* 233 



man har en tilstrækkelig Kundskab herom, vil enhver Theori 

 for disse Phænomeners Oprindelse altid blive mere eller mindre 

 forhastet. 



Da jeg atter skulde samle Material til Kundskab om den 

 erratiske Bevægelse i Skandinavien, vendte jeg mig derfor til 

 Ilalvoens mere centrale Deel, og fornemmeligen var det den 

 uventede Retning, som denne Bevægelse ifölge tidligere Under- 

 sögelser har havt i den östlige Deel af Dovre, der bestemte 

 mig til at fortsætte Undersögelserne i de samme Egne foråt 

 skaffe Underretning om Bevægelsens Gang om muligt paa 

 begge Sider af det allerede forhen undersögte Strög. 



Idet jeg her skal gjengive, hvad jeg paa denne Reise 

 har iagttaget, vender jeg mig först til Egnene paa svensk Side 

 i Öst for Soen Fæmun. Jeg tor ikke forudsætte, at Enhver 

 har et Kart over disse Egne ved Haanden. og jeg har derfor 

 vedföiet en Skitse til Orientering. Omkring den nævnte So 

 havde jeg tidligere fundet Friktionsmærkerne pegende mod 

 den nordvestlige Ilimmelegn samt tydelige Tegn til en Blokke- 

 fiytning i samme Retning; om dette Forhold ogsaa finder 

 Sted östenfor Rigsgrændsen, var det Sporgsmaal, som jeg her 

 skulde söge at besvare. 



Omkring den 62de Breddegrad i Öst for Rigsgrændsen 

 stöder man paa de samme Vanskeligheder ved dette Slags 

 Undersögelser, som man har ved Fæmun. Nær Rigsgrændsen 

 er Terrænet vistnok endnu temmelig höit beliggende, men den 

 fæmunske Blokkeformation er ogsaa her forhaand fleresteds i 

 overordentlig Mæ^tighed og tildækker et betydeligt Areal af 

 Fjeldgrunden ; og selv hvor denne er fri for Blokkene, er den 

 dog særdeles fattig paa Friktionsmærker. Et Blik henover 

 Ströget videre mod Öst lover heller ikke synderligt Udbytte 

 af Undersögelser i denne Retning: Landskabet aftager snart 

 i Höide og bliver bedækket med Skov. Vistnok hæve sig 



