258 I. C. Hörbye. 



farvede og meddele saaledes den hele Bjergart en afstikkende 

 Farvenuance. Som jeg havde ventet, fandtes disse Rullestene 

 almindelige i de sydlige Dele af det Strög, som jeg under- 

 sögte paa svensk Side; men de blive alt færre og færre mod 

 Nord, og paa Bredden af Helags- og DörQ eldene sees de saa 

 sjelden, at man maaskee tor antage dette Strög for deres 

 nordlige Grændse paa denne Kant, uagtet jeg veed, at de i 

 vestligere Egne gaae noget höiere mod Nord. — Paa norsk 

 Side lade de rode Brudstykke-Bjergarter sig forfolge langs 

 hele Nauras Dalfore i Vest for Fæmun, op gjennem Vand- 

 gröftdalen, og selv paa Forelv-Haagn saa jeg en hidhörende 

 Steen. De findes saaledes langt baade östen- og vestenfor 

 Röros og bedække altsaa et meget anseeligt Fläder um. Jeg 

 er fremdeles af den Mening, at disse löse Masser ikke kunne 

 hidröre fra andre Steder end fra Dalarne. 



Naar jeg her har udtalt den Mening, at disse Stykker af 

 rödlige Conglutinater mod Nord kun naae omtrent til den 

 63de Bredegrad, bör det tilföies, at de Rullestene af lignende 

 Art, der tindes ved Rigsgrændsen flere Grader nordligere, höre 

 til et ganske andet Sæt af Rullestene og have aldeles Intet 

 med vore at skaflfe, ligesom de heller ikke ganske ere af 

 samme Art. I Forening med de i det nordlige Norge fundne 

 Skuringsmærker vidne de om, at der ogsaa paa hine Bredder 

 maa findes et Sandsteensfeldt i Ost for Rigsgrændsen, Noget 

 som ogsaa virkeligen har sin Rigtighed. 



Nær Rigsgrændsen paa disse Breder ledsages disse rode 

 Rullestene af Blokke af en ganske anden Bjergart, som det synes, 

 et Conglomérat af store glindsende Feldspathpartier med et til- 

 deels krystallinisk Bindemiddel (Pseudoconglomerat?J. Uagtet 

 Mængden af dem paa sine Steder er overordentlig, ere de dog 

 i det Hele langtfra ikke saa almindelige som hine og synes 

 ikke at være transporterede saa langt som de. De fleste af 



