â64 Harald Hansteeiu 



ordning efter sig, og da disse repræsentere ikke ubetydelige Ca- 

 pitaler, vil åen som leder Foretagenderne gjerne saavidt muligt 

 sikkre sig for at fare vild, ved iforveien at indhente kyndige 

 Mænds Skjon. 



Disse Blade fremsendes altsaa, for at der kan være Anled- 

 ning for dem, som dertil ere villige, til ut paapege, hvad der 

 heri for en geologisk Betragtning maatte findes urigtigt/' 



Enhver som har besegt Bjergstaden Roros, vil have havt 

 Anledning til at danne sig et Begreb om Stenarten i Omegnen 

 og have bemærket, at der er Overflod af Tagskifer; man seer 

 nemlig Husenes Tage for en storDeel bedækkede med saadanne 

 Skifere, og bag hvert Ildsted seer man Tommervæggen beskyttet 

 med en Steenhelle, som er Indtil 2 Alen bred, 3 Alen hoi, 1 

 Tomme tyk og plan som et Speil. 



Disse Skifere brydes i Fjeldet Haanæsaasen ^ Miil sonden- 

 for Staden. Bjergarten bestaaer af Clorit i Blade, Quarts i La- 

 meller, Talk i Blade samt brun og h vid GHmmer i större og 

 mindre Mængde. 



I de Fjelde, hvori Verkets tre Gruber nu drives (|, | og 

 I Miil fra Staden), vikle man, hvis man fandt det Umagen værd, 

 sandsynligvis kunne finde ligesaa gode Skiferbrud som i Haanæs- 

 aasen, thi Bjergarten er af samme Beskaffenhed og har overalt 

 samme Kly velighed; men de Partier i Fjeldene, hvoraf de speil- 

 plane Heller lade sig udflekke, liore dog til Sjeldenlieder; idet 

 det er Regelen, at Skiferne i Haanæsaasen som i de ovrige 

 Fjelde ere bølgeformige eller foldede i en endog usædvanlig 

 stærk Grad. 



Paa flere Steder udenlands, netop hvor de meest udmærkede 

 Tagskifere og Tavleskifere brydes, har man gjort den lagttagelse, 

 at Klyveligheden, som betinger denne Hellebrydning, ikke gaar 



