266 



Harald Hansteen. 



stærkest markerede Zformige Linier antage vi for Lagenes, de 

 ere ikke aabne som i foregaaendc Exempel, men angive sig des- 

 iiagtet meget tydeligt ved Farvenuancer. En anden Parallelstruk- 

 tiir optræder her retliniet og uafhængig af Lagenes Foldning. 



Det forholde sig med Strukturens Art, som det vil, vi ville 

 imidlertid som sikkert fastholde, at en ioinefaldende Parallelstruk- 

 tur iagttagcs overalt i Egnen. 



Saavidt bekjendt have alle Geologer *), som have besogt 



*) Blandt flere Geologer vælge vi at citere Følgende: 



Hausmann. Reise durch Skandinavien Th. 5. p. 270: „Storvarts 



Grube hygger paa et Kobberkiesleie . Man maa tænke sig 



det hele Leie som en Forbindelse af mange mindre sphæroidiske Erts- 

 masser, der ere forbundne med hverandre i Retningen af deres stør- 

 ste Gjennemsnitsplaner parallelt med Bergartens Hovedaf^ondringer. 

 Saaledes som dette Ertsleie er sammensat i det Store, saaledes viser 

 det sig ogsaa i de mindre Dele — — ." 



H. C. Strom. Geognostiskc Bemærkninger. Mag. f. Nat. 1825. 

 H. 2. p. 249: „Alle herbeskrevne Ertsleier (Storvarts-Kongens-Mug 

 Gruben o. Fl.) findes enten i Glimmer- eller Clorit-Skiferen. — — 

 — — De ere alle leiede parallel med Skiferens Struktur, og der er 

 eftcr Geognosiens nærværende Standpunkt ingen Gruud til ikke at 

 ansee dem saavel rclattvt til hinandcn som til Bjergartcn at være af 

 eenstidig Oprindelsc," — 



Keilhau. Reiseberetning 1847. Manuskript. „Hvad Hausmann 

 siger" (Reise Th. V. p. 280), „at man maa tænke sig hele Laget 

 som en Forbindelse af mange mindre spliæroidiske Ertsnu\sser," synes; 

 mig ikke at give den rette Forestilling. Vil man for det samlede 

 Leiested beholde Begrcbet Leie, saa maa man tænke sig dette paa 

 en Maade strimmelformigt, nemlig langtfra ikke med omtrent lige 



