Om Slorv. Gr. Ertsleies Udstrækning i Felt. 271 



De tre herbcskrcvne Leier eller leieformige Stokke have 

 paa flere Steder viist sig sammentrykkcdc over Leiets liclo Ud- 

 strækning *). 



I mange især ældre Beretninger om disse Gruber nævnes 

 „Gangsteen," „god Gangstcen," det vil vel sige ledsagende Berg- 

 art, god Moderstcen for Ertsen ; saadanne Udtryk ere vildledende. 



I Nyskakten, som er dreven tversigjcnnem Skikterne, indtil 

 den 40 Favne nede naaer Storvarts Grube, har man Anledning 

 til at sammenligne Skiferne i de forskjellige Lag. 40 Stykker 

 Haandstene afslaaede efterhaanden med 1 Favns Mellemrum det 

 ene under det andet langs efter Skaktens Sider, ville, naar de 

 læggcs ved Siden af hinanden vise sig tildeels forskjellige; men 

 naar man tager ligesaa mange Haandstykker paa forskjellige 

 Steder nede i Gruben, saa vil disse vise noget nær ligesaa stor 

 indbyrdes Forskjel, og man vil have Vanskelighed ved at skjelne 

 den ene Samling fra den anden. Dog vil man vel tinde, at de 

 Stykker, som ere rige paa Quarts og mork Glimmer, ere hyppi- 

 gere i Samlingen fra Skakten og at de Clorit- og Talk-rigeste 

 Skifere forekomme i Grubesamlingen. 



Lægger man Haandstykker af Bjergarten fra de 3 Gruber 

 sammen, vil man finde disse indtil Forvexling ligo, dog er der 

 iagttaget, at Granater i Cloritskifer forekomme hyppig i Storvarts 

 Grube, men sjelden eller aldrig i Kongens Grube og Muggruben **). 



*) Storvarts Grabes Nedkeggclse var allerede besluttet Aar 1762 af 

 saadau Grund, da Leiet atter aabnedes. 

 ♦*) Storvarts Grubes Malm smeltes i Hytten med Tilslag af Quarts, men 

 Kongens og Mug-Grubens Malm uden saadant Tilslag. 

 Ved Analyse gav Haandstj-kke af Bjergarten fra 



Storvarts Gr. Kongens Gr. 

 (Haardart) 



Kiselsyre 58,4 . . . 71,3. 



Leerjord I _^ . : . 10.2. 



Jernoxydul } ^"'"^ . . . 14,0. 



Talkjord 3,5 .. . 2,8. 



Kalkjord 1,3 .. . 1,4. 



