Om Storv. Gr. Ertsleies Udstrækning i Felt. 275 



Vand derfra, som igjen blev tilstoppet med Fornagling af Træ- 

 værk, men beviser dog at have en Gang tilfælleds." 



Som tredie Gitippe af sammenhørende Gruber kan nævnes 

 Nybergs Grube og den lille nys optagne Ny SoLskin. 



Til samme Gruppe kan maaske Gamle Solskin Grube lien- 

 regnes, men da man savner Kart over Gamle Solskin, og Fj el- 

 det raellem denne og de ovrigc Gruber er meget bedækket, saa 

 at man ikke kan lære dets Bygning at kjcnde, maa dette for- 

 blive usikkert. 



At der meilem de tre Grupper skulde være nogen Forbin- 

 delse synes ikke forhen at have været antaget; i 1818 vilde man 

 nemlig soge Storvarts Grubes Udgaaende i Dalen søndenfor 

 Gruben *). Aar 1847 synes Muligheden af en saadan Forbin- 

 delse at maatte have forcsvævet Keilhau **) ; ligesom saadant vel 

 har været tænkt paa, da der 1849 gjordes Forslag til Stoll til 

 Storvarts Grube ***). 



*) Lov af 12te Novbr. 1818, § 2 B. a. 7. 



'*3I forhen citerede Berctniug af 1847 læses: „Ogsaa turde det træffe, 

 at Massen, som i det Hele leieformig følger Skifernes i denne Egn 

 nregelmæssige Fald, kan videre frem findes enten at sænkc sig stær- 

 kere eller svagere end hidtil, eller paa noget Stykke at være hori- 

 zontal eller selv at stige. Dette gjør Anlægget af en Stoll, som 



• ellers i Terrænets Beskaffenhed ogsaa møder ugunstige Forholde, 

 ganske betænkeligt, om den skulde indbringe paa et Sted, som Drif- 

 ten endnu ikke havde naaet." 

 '**) Forslag til Stoll af 1849: „men der synes dog at være Anled- 

 ning til at antage, at Ertsleiet fortsætter endnu længe, ja maaske saa- 

 længe, som den samme milde Glimmerskifcr holder ved uden nogen 

 voldsom Afbrydelse i Fald eller Strøg. Skiktningen i den foranlig- 

 gcnde Hoide Kletten, ved hvis Fod Gruben nu staaer, har vistnok et 

 svagt nordvest] igt Fald, der er modsat Grubens Fald, men naar man 

 seer hen til at Skiktningen i den hele Fjeldstræknieg er bølgefomiig, 

 saa kan denne Omstændjghed neppe have anden IndHydelse paa Erts- 

 leiet, end at det maaske forandrer Fald, nemhg forsaavidt denne For- 

 andring i Skiktningen holder ved til den Dybde, hvor Ertsleiet nu 

 ligger (400 Fod under Hesteklettens Grube), hvilket dog neppe er 

 trohgt, da man jævnlig gjør den Erfaring i Gruben, at Skiktningen 

 har et Fald ganske modsat Skiktningen i Dagen." - 



