Om Storv. Gr. Erlsleies Udstrækning- i Felt. 277 



maattc soges efter samiHC Retning, ultid med samme Afstand fra 

 det ovre Leie, saalcdes som paa Profilet angivet med ' punkteret 

 Linie ; men denne Linie peger hen til Nybergs Gruben, hvoraf 

 sluttes, at St or varts Grubes Ertsleie virkelig fortsætter saa langt, 

 og at Gruberne paa ostre og vestre Side af Kletten kunne hen- 

 føres til samme Leie. 



Alle de nævnte Gruber kunne altsaa henfores til to Ho- 

 V edle i er, nemlig: 



1) Et evre Leie, der indbefatter Hestekletten og Chri- 

 stian den 5tes Grube. Dette er 370 Favne langt og synes for 

 störste Deel at være afbygget, og 



2) Et undre Leie 45 Favne under det forstnævnte, som 

 indbefatter alle de jovrige nævnte Gruber, Kroghs Minde, Gamle 

 Storvarts Grube, Ny Storvarts Grube, Nybergs og Ny Solskin 

 Grube. Dette Leie er 1400 Favne langt og, om Gamle Solskin 

 medregnes, over 1600 Favne langt. Af dette Leie staaer igjen 

 i Midten som uangrebet et 550 Favne langt Parti, paa dette er 

 det, at den nuværende Drift gaaer los. At dette Parti vil vise 

 sig kobberførende, derom troe vi efter det Udviklede at burde 

 være forvissede, men ville dog udtrykkelig tilfoie den Bemærk- 

 ning, at man formentlig ikke nu kan have nogen begründet Me- 

 ning om dette Parti vil vise sig rigt paa Kobber og give An- 

 ledning til lønnende Drift eller ikke. 



De 12 paa Grundridset med en aaben halvmaaneformig Fi- 



Naar man nu ia<;ttager Strukturen i Udlænkningsort „No. 7," hvor- 

 igjennem vort Profil gaaer, saa kan man forfølge denne fra den en- 

 kelte Drift op i den ovre Gaffelgreen af den deelte. Men der, hvor 

 Delingen af Driften finder Sted, seer man yderst i Mittelen mellem 

 øvre og nedre Drift at Strukturen (Skiktet?) er foldet efter en halv 

 Cirkel og tilbageløbende. Men da vedblivende Tilbagcløben af Struk- 

 turen formentlig er uantagelig, formene vi, at Skiktet er S'formig 

 foldet og supplere den iagttagne halvcirkelformigc Bøining med en 

 modsvarende, som danner den nedre ITalvdeel af S-formen. At man 

 under saadanne Forholde har kunnet forfeile Retningen i den undre 

 Drift, finde vi antagelig. 



