De surstotlioldige Syreradikalers Theori. 303 



Æthylen C2H^ kunde tænkcs at indeliolde et enatomisk Ra- 

 dikal CII3 og et treatomisk Radikal CH og maattc saaledes 

 blive toatomisk (3—1^^2). Det cnatomiske Radikal C3H5 be- 

 staar maaske af Radikalerne C.,Hj (Æthylen) -^ 2 og CH = 

 3, medens del treatomiske Radikal C3H5 kunde beståa enten af 



C,H3 og CH2 



8—3 4-2 eller af CH., CH.> CH. 



5 - 2 --3 ^2^2=0 3 



Paa disse og lignende Maader kunde man nok gjore oven- 

 nævnte Lov anvendelig overalt, men da man, som det af oven- 

 anførte Exempler vil sees, i saa Tilfælde ofte maatte ty til Hy- 

 potheser, der om end ikke faktisk urigtige dog tildels staa tem- 

 melig blottede for experimentel Støtte, saa bliver der tilsidst in- 

 gen anden Udvej end at erklære, at man endnu savner Data til 

 overalt at kunne paavise et paa Experimenter støttet lovmæssigt 

 Forhold mellem et Radikals Bestanddeles Værdi og det færdig- 

 dannede Radikals Værdi. 



Efter saaledes at have gjort Rede for, hvilke Størrelser vi 

 ved Studiet af de kemiske Kræfter have at gaa ud fra som En- 

 heder, og hvilke forskjellige Værdier Enhederne have, kunne vi 

 gaa over til at betragtc, hvorledes disse træde sammen til sam- 

 mensatte Legemer, og hvorledes igjen disse indvirke paa hinanden. 



//. De7i gjensidige Substitution. 



Atomerne og Radikalerne ere nu de Størrelser i Kemien, 

 som ved sin Juxtaposition danne Molekylerne af de forskjellige 

 Legemer. En Forening mellem disse Atomer eller Radikaler 

 eller en Splittelse af en saadan Forening er det vi kalde en ke- 

 misk Reaktion, en kemisk Procès. 



