﻿358 



og hæver sig lidt foran Midten i en let Tvær- 

 kjøl, som deler den i to Dele, af hvilke den 

 forreste skraaner nedefter mod Munden; bagtil 

 begrændses Rammen af en let bølget Tvær- 

 linie , og til hver Side har den en lille Ind- 

 bugtning, hvis ophøiede Rand indadtil be- 

 grændser Antennens Leddegrube. Epistomens 

 bageste Afsnit er saa tyndt chitiniseret, at 

 det bliver gjennemsigtigt, men det stives af 

 tre Par, parviis samlede, noget tykkere Chi- 

 tinstrimer, eet Par paa hver Side, langs den 

 indbuede Siderand, og eet Par i Midtlinien; 

 bagtil løbe alle tre Par sammen i en tykkere 

 Chitintap, der naaer heelt ud til Nakkehullets 

 Rand, og hvorfra der til Siderne udsendes 

 nogle tykkere Chitinstraaler, som styrke Tap- 

 pens Forbindelse med Hovedets Sidehalvdele 

 (pleuræ capitis o: occiput). Paa Tappen fæstes 

 et Bundt af Muskler (c), som drage Hovedet 

 tilbage i Forbrystringen. Hovedets to store 

 Sidehalvdele sees at rage saa langt tilbage, 

 at Baghovedet bliver dybt kløftet; de udfyldes 

 af de mægtige Kindbakke-Muskler, hvis Til- 

 fæstningsflader skinne gjennem Hovedets tynde 

 Vægge og give dem en netagtig Tegning. Et 

 kort Stykke bag Mundrammen løber en mod 

 Siderne frembuet, i Midten derimod tilbage- 

 buet fiin Linie (d) tværs over hele Hovedet: 

 denne Linie betegner Halshudens Tilheftning. 

 Paa den forreste frie Deel af Hovedet skinner 

 Roden af Kindbakkernes Muskler igjennem 

 som en svag Stribning; den ydre Rand af 

 Antennernes Leddegrube er dybt chitiniseret 

 og derfor mørk af Farve. Paa Hovedets høire 

 Side er den tilsvarende Gruppe (a) fremstillet 

 af de Muskler, som hefte sig langsmed den 

 buede Linie, og som deels drage Hovedet 



