A köztakaró. 9 



menetek száma hazai fajainkon 500 — 1100 közt váltakozik, trópusi 

 fajokon azonban 2000 {Mcgaderma), sőt 5000 — 7000 (Isíiophora) is lehet. 

 A szőröknek ez a sajdlságos szerkezete a denevérek bundájából hiányzó 

 gyapjúszört van hivatva pótolni. Két-két szomszédos szőr csavarmene- 

 teinek kiugró párkányai összeérnek, talán össze is tapadnak s ilykép 

 visszatartván a köztük megrekedt, átmelegedett levegőt, lényegesen hozzá- 

 járulnak a test kellő hőfokának a ntegcnásához. Élettani szempontból 

 tehát a csavarmenetek párkányai a madarak pehelytollainak, vagy más 

 emlős állat gyapjúszőreinek a szerepét teljesitik. A denevérbundát alkotó, 

 közönséges szőrözeten kivül figyelmet érdemelnek a sokkal nagyobb, a 

 szájnyílás körül álló és harántul csíkolt izmokkal mozgatható tapintó- 

 szőrök, melyek tüszőjét venosus vérüregek veszik körül s melyek nagyon 

 erőteljes idegekkel vannak felszerelve {sinus-szőrök). Schöbl szerint a 

 denevérvitorlán is vannak tapintó szőrök, ezek azonban rendkívül aprók 

 és a sinus-szőröktől szerkezetben is különböznek. 



Annak daczára, hogy a denevérbunda szörözete nem valami nagyon 

 sűrű, a szőrök száma mégis igen nagy. Koch a közönséges denevér 

 {Myotis myotis Bechst.) hasbőrének egy négyszög "Ifc-nyi területén átla- 

 gosan 200, a Pipistrelhis-nem fajain 280 — 300, a Myotis emarginatns 

 Geoffr. s a Myotis Daubentonii Leisl. nevű fajokon még több szőrt 

 számlált, ellenben patkósorrúink testén sokkal kevesebb a szőr. Ezen 

 észleletek szerint egy közepes nagyságú denevérnek 1 — l'/.i millió, a 

 nagyobb testüeknek pedig mintegy 2 millió szőrük van. A szőrön levő 

 tagok, illetve kanyarulatok száma fajok szerint nagyon változó, a hazai 

 fajokon, pl. a törpe denevéren {Pipistrellus pipistrellus Schreb.) Koch 

 szerint 500 — 550, Altnni szerint 926, a kései denevéren {Eptesicus sero- 

 tinns Schreb.) 950 — 1000, a pisze denevéren {Barbastella barbastella 

 Schreb.) 750 — 800, a közönséges denevéren {Myotis myotis Bechst.) 

 1050 — 1150, úgy hogy az egész test szörözete 1 — 2 milliárd tagból áll. 

 Ha tekintetbe vesszük, hogy a fiatal állat 3 — 4 hónap alatt kapja meg 

 teljes bundáját, arra a meglepő eredményre jutunk, hogy minden percz- 

 ben átlag 4000—6000 szőrtagnak kell keletkeznie ! ^ 



A denevérszőr mindig színes ; néha egész terjedelmében egyszínű, 

 máskor különböző részeiben különbözőiíépen színezett, — másmilyen lehet 

 a töve, más a hegye s ismét más a közepe. A színezet a szőr kéreg- 

 sejtjeiben felhalmozódott festőanyag {pigment) mennyiségétől, a bélsejtek 

 sejtkíizti üregeinek levegőtartalmától s a szőr felületének alakjától függ. 

 Legáltalánosabb a sárgás, vörhenyes, vagy tiszta barna szín. Az albi- 



' Koch r. Jaluh. Ver. Nassau, 1862— 6:^, p. 292. 



