10 .Utalanos rész. 



nismus (fehérség) a denevéreknél renJkiviil ritka jelenség, niindazoníiltal 

 a Myotis Dciiibcíüouii Leisl. nevű vizi denevérnek teljesen fchcr pcldi'i- 

 II Vilii {W-spirlilio cuJilis Jenyns) is találták. 



A karmok s a némely faj talpán fellépő gumók sem egyebek, 

 mint a bőr sajátságos megszarusodásai. A gumókba az irhának szemöl- 

 csös nyújtványai hatolnak be s ezek közt verejtékmirigyek szájadzanak 

 ki. Némely külföldi denevérnek valóságos szívókái \annak, igy a Tliyro- 

 plcra hicolor nevű dene\érnek a hüvelykujj-párnája helyén n\eles, suga- 

 rasan redőzött szívókát találunk; némely l'ipislrt'lltis-fa} iiiijiiiis. tylcpiis, 

 püchypiis) talpa nag\'on lapitott és szintén szivóka gyanánt működik ; 

 egy új-zélandi denevér (MysUiciucJ lubcrcitlaUi) lábujjainak talpfelülete a 

 Hl Ilii ihiítyl ti s-iiyikok tapadó ujjaira emlékeztet, a mennxiben egy hosz- 

 szanti és belőle kiinduló harántbarázdákkal redőzíitt. 



A csontváz. 



A denevérek csontvázát mindenek felett a csontok karcsúsága s a 

 végtíigok csontjainak ("blíis velőcsatornai jellemzik. A csontok könnyűek 

 és szívósak, de semmiféle pneumatikus készülékkel sem állnak összeköt- 

 tetésben, ebben tehát a legtöbb madár csontjaitól küli'tnbíiznek. ' 



I. A fjerinczoszlop. 



A rövid jíícriiiLZ<js:lnf (loIuiiiiiü irrUhralis) a különböző fajokon 

 szám és alak szerint nagyon kevéssé különböző csigolyákból lUl. Mint- 

 hogy a mellső végtagok repülő készülékké lettek s az izomzat főtíimegc 

 a mellkason tímnirűl össze, a gerinczoszlop niegterhcltetése más 

 emliisí'ikéhez képest Járul csckclycbb. Ennek kíivelkeztében a tíirzs csigo- 

 lyáinak alkata is tetemesen különbözik más emlősíikéitől. A gerinczoszlop 

 az első hátcsigolyától kezdve hátra felé fokozatosan vi'koiiyoJik : a csi- 

 golyatestek nagyon Á'iivs.sV >»(CVt'A''»HVíi/(', sőt - külömíisen a hátcsigolyiik — 

 számos faj (ireg példányain ősszc is í-sniitosoJinik. 



' Mint HZ cnilősiik csontjai általában, úgy a dcncvcrckci is mintegy 57% phosphor- 

 savas nioszct cs iS" „ szénsavas meszet tartalmaznak, tehát kefcsrhh phospliorsavas meszet, 

 mint a madarak csontjai. K mellett uz enilősök csontjai lassabban fejlödnek, keménységük 

 és szilárdságuk csekélyebb, mint a madarak csontjaié, de riiifalniiisabbiik. alakjuk élesebben 

 körvonalazott s az izmok és inak tapadóhelyci szcmbeszökőbhek. Sejtjeik- és üregeikben 

 (egyes koponyacsontok kivételével) sohasem tartalmaznak levegőt, hanem mindig csak zsirl. 

 (Girbcl. Uronn's Klasscn u. Ordn. d. Thior-Ueiehs. VI. líd.. V. .\btli. .Manmialia. IS74. p. Kt.l. 



