a középső rész (a stylohyale) csontos. A liarinat-iik zsigerivböl létrejött 

 test {basihyalé) s a hátsó szarvak [corntt posteriiis) is nagjon különböző 

 alakulatúak, — némely külföldi fajon (Epomophorus) például a hátsó 

 szarvak lapátalakúak és összecsontosodnak a nyelvcsont testével. A 

 denevérek nyelvcsontja mindig, az összes hazai fajokon egyformán kifej- 

 lődött s alakra nézve is azonos kanziiyújlvány {proc. slyloiJciis) segé- 

 lyével kapcsolódik a dobcsont és a halántékpikkely alsó-hátsó zugába. 



IV. .\ mellkas. 



A ituilkas {lltnrax) nagyon rövid s minden irányban való hirtelen 

 és tetemes tágulásra képes ; alkotórészei, mint minden emlősön : a mell- 

 csigolyák, a bordák és a szeg>csont. 



A szcgi/csüiüiiak (slt'rntim) három, tisztán megkülönböztethető 

 szakasza van, u. m. a markolat, a szegycsont teste s a kardnyújtvány. 

 A külföldi nagy denevéreken (Mciíachiroplcni) a szeg>'csont tagjai hatá- 

 rozottan elkülönülnek, a hazai kis denevéreken (Micnnhiroptem), legalább 

 előhaladt korban, e tagok mindig összecsontosodnak. .A uutrkoUil (proí- 

 stcniHin s. matiubrium stcnii) a rovarevő ilcncvércken széles, a patkós- 

 orrüakon szivalakú s többnyire többé-kevésbbé erőteljes fejlettségű kii 

 oldalszárnyai, ezek kíizt pedig egy előfclé nyúló, gyakran tö\-isszerű 

 nyújtványt (Syctucius) bocsfit. .Az oldalszárnyak a közönséges denevéren 

 {Myolis iiiynlis) egyszerű szárak, a korai denevéren (PUryi;islcs iUHtnla) 

 azonban széles lemezek, melyek az első és míisodik bordapár közt át 

 vannak törve. A Ust {iiususUruiiut s. corpus sUrtii) majd szélesebb, 

 majd keskenyebb s kétoldalt többsztirösen befűződhetik. .A kar Jiiyii /Irány 

 {mclasUriinm s. xiphisUnnnn) meglehetősen széles és többnyire lapát- 

 alakú porczn\újtván\ban végződik. .A szegj'csont külső szinének egész 

 hosszában éles, többé-kevésbbé magas lara/ (crisUi sknialis) futhat 

 végig {PUrygisles noctnia. Molossns). némelyik fajon azonban csak a 

 markolat tarajos (Emballonnra afra), másokon a taraj nagyon alacsony 

 (Xyiiifi-Jns), sőt a szeg\csont teljesen lapos is lehet (Dysnpcs). Leghatal- 

 masabb szegytarajuk van a /'/tTíj/iH.s-féléknek. 



A szegycsont kapcsán még egy páros kis csontról kell megemlé- 

 keznünk, melyet l'i'dőszcf/iicsonlnnk (rpislerniim) neveznek, mert Í/Ví,vm- 

 baiiir kimutatta, hogy az alsóbbrendű gerinczesek cpisternumával homológ 

 A denevéreken Parker fedezte fel, ' még pedig a Pipislrcllns pipistnlliis 



' A .Monograph on the Slruclurc and Dcvciopincnt of the ShoulJcr-gridlc and 

 -Sternum. Kay Socicty \H(iH {Leche ulánl. 



