20 Általános rész. 



ferde, a belső bütyök gv'enge, a mellső izületi gödör és a hátsó árok 

 mélyebb s a belső büt\kön mindig eg^^' kis lencsecsont van. Némely 

 Myotis-fa}on a görge külszinéhez egj- kis, egyenlőtlen négyoldalú izület- 

 csont (palella brachialis) járul,' melyen a kéz hosszú feszitő izmai ered- 

 nek. A belső bütyök idegnyilása (foranií-n siipraconJyUiiiii) hiányzik 

 s a kampóárok (fossa ohcrani) nincs áttür\'e. 



Az orsócsonl {nidiiis) rendkívül megnyúlt, többnyire még egj'szer 

 oly hosszú s ép oly vastag, mint a felső karcsont ; általában kissé gör- 

 bült ; hátsó oldalán tíibbé-kevésbbé mély barázda fut végig. Az orsócsont 

 csaknem egyedül képezi a felső karcsonttal a könyökizületet ; felső fejecse 

 a karcsont görgéjéhez csatlakozik, alsó végének mellső oldalát mély in- 

 árkok barázdálják. 



A singcsoni {tilna) kivétel nélkül nagyon csökevényes; felső vége 

 kis felületen az orsócsont fels<'> végének íüsó oldalához tapad, vag>' tel- 

 jesen összecsontosodik vele, azután karcsú csontszilánkká csenevészedik 

 s elviUik az orsócsonttól, de alsó fonalszerű végével ismét rendesen hozzá- 

 forrad. A singcsont soha sem terjed az orsócsont alsó végéig, rendesen 

 csak a feléig, vagy legfeljebb két harmadáig. A .Myotis viyotis-oii sít. egész 

 singcsontot az orsócsonttal íisszeforrt siuiiküuipö (ohxranoti) képviseli s 

 épen ilyen rövid az EpUsüiis Síroliiiiis-on és a PUcotits üuriIns-oH is. 

 A háromfejű izom (musc. IrUcps) irányában cg>' kis lencsecsunt képző- 

 dik ki a singkampiin. 



A ki'zl(~>rsont(>k (ossn cnrpdliii). Minthogy a dencvérszárnyat a 

 megnyúlt kczközcpcsontok s az ujjak feszitik, más szóval a repülés mun- 

 káját magának a kéznek eg>'es részei teljesitik, ez okból a kéztő más 

 emlősökéhez s nem a madarakéhoz hasonló és nem szorítkozik két kéztő- 

 csontra, mint a madaraké, hol a kéztő csak a bőrképletekből álló toll- 

 legv'ező hordozója. A singcsont soha sem éri el a kéz tövét, tehát a kéztő- 

 izület képzésében nem vesz részt ; ezt az izületet egyedül az orsócsont 

 alsó vége hozza létre, miért is gyakran csak egyetlen egy, olykor ketté- 

 hasadt {Epoinnphnriis, PliyHorliina), rendkivüi kiszélesedett kéztőcsont 

 (raJüile) csatlakozik hozzá. — .A kéztő-orsócsonti Ízületben (ariuulalio 

 radio-carpah) részt\evő kéztőcsont három csont, u. m. a sajkaísoiü {os 

 ttaviciilarc s. caphoiJcum), a holdas csont {os lunatitni) és a loboralaki'i 

 csont {os triqttctrum s. pyramiJalc s. cunciformc) egyesüléséből kelet- 

 kezett s még egy kicsinyke csont járvil hozzá, melyet {Gcgcnbaur értel- 

 mében) nem lehet iilnari-nak tekinteni, a mennyiben az ulna nem éri el 

 az izületet, hanem más emlősök borsócsont jávai (os pisiformc s. margi- 



' Ezt a csontocsknt Daithrntnn fedezte föl. 



