nale externum) kell azonosnak vennünk. A kéztö második sorában álta- 

 lában négy csontot találunk, melyek alakjukra nézve jellemzők ugyan, 

 de többféle módosulásnak vannak alávetve ; e csontok : a nagyobbik sok- 

 szögletű csont (os trapeziiim s. multangulum maius = os carpale I), a 

 kisebbik sokszögletű csont (os trapezoides s. multangulum minus =- os 

 carpale II), a fejes csont (os magniim s. capitatiim = os carpale III) s 

 a horgas csont (os unciforme s. hamatum = os carpale IV). Ezek közül 

 legállandóbb a horgas csont, a többi, családok szerint, nagyon ingadozó. 

 A kis denevérek (Microchiroptera) alrendjében a trapezium sokkal kisebb, 

 mint akár az os magmun, akár az ttncifornie s nem sokkal múlja felül 

 a trapezoides-t, mert a hüvelykujj kézközépcsontja egyszerű izületet képez 

 vele s mellső (proximális) vége nem nyomul be az os scapho-ltmare mély 

 kivájásába. A trapezoides-nek hosszú, ékalakú nyújtványa van, mely a 

 trapezinin végével az első és második kézközépcsont közé nyomul, — 

 az utóbbi csaknem teljesen izül vele. Az itucifornie oly nagy, mint az 

 OS magnnni. 



A kézközépcsoiüok ^ (ossa metacarpuliu) száma minden denevéren 

 öt s mindegyikhez a megfelelő ujj perczei {phalangcs digiioriim) csat- 

 lakoznak. Az ujjperczek is, a kézközépcsontok is hengeres csontok ; fel- 

 nőtt állatokon egyenletesen vékonyak, gombformájúan rájuk csontosodott 

 diaphysisekkel (felső s alsó epiphysissel), fiatal állatokon azonban izületeik 

 felé többé-kevésbbé megvastagodottak és a diaphysisek még mint külön 

 porczdarabok válnak el a csontos apophysistől. A hüvelykujj kézközép- 

 csontja rövid, a nagy denevéreken a mutatóujjé is csak mintegy kétszer 

 akkora, de a többi ujj kézközépcsontja rendkívül meghosszabbodott. 



Minden fajú denevérnek öt njja (digiti) van a kezén. Az első, 

 negyedik és ötödik ujj egy kézközépcsontból és két ujjperczből van össze- 

 téve ; a második és harmadik ujj perczeinek száma családok szerint külön- 

 böző. A hüvelykujj mindig karomban végződik. A Vespertilionidae család- 

 ban a második ujjnak rendesen csak egy rövid, de határozottan kivehető 

 ujjpercze van, a Rhinolophidae családban azonban ez is hiányzik, habár 

 a kézközépcsontot némi porczszerű nyüjtvány tetőzi be, ez azonban nincs 

 valódi Ízülettel elválasztva tőle.-^ A harmadik, vagy középujj valamennyi 

 közt a leghosszabb s két perczű, kézközépcsontja rendesen hosszabb, 

 mint az ötödiké, azonban a Rhiiioloplms-féléken rövidebb. A negyedik és 

 ötödik ujj perczei a különböző fajokon hosszaság szerint nagyon külön- 



' A fajok leirásában a kézujjak megfelelő kézközépcsontjdt rövidség kedvéért mindig 

 az ujj töizének nevezem .' 



^ Dobson, Catal. Chiropt. 1878, p. XIII. 



