része a négy hátulsó mellcsigolyáról s az első ágyékcsigolyáról ered és a 

 lapoczka belső szélének mellső részére tapad ; az izomnak az a szakasza, 

 mely más emlősökön a fejről ered, soha sincs meg. Működése abban 

 áll, hogy a lapoczkát alsó csúcsával kifelé fordítja. 



A széles hátizom (/??. latissiimis dorsi) lapos, széles, mellső 

 szakaszában a csuklyás izomtól elfödött izom, mely a három következővel 

 együtt a hát végtagizmainak második rétegét képezi. A denevéreken soha 

 sem ered a bordákon, hanem a leghátulsó mellcsigolyákról s a mellső ágyék- 

 csigolyákról; a vámpírokon a csipőtarajról (crista ilii) is ered egy kötege. 

 Működése a karok helyzete szerint más és más. A felemelt kart a nagy 

 mellizommal együtt lehúzza, a lecsüngő kart a törzshöz közelíti és hátra 

 húzza, azonkívül a kar forgatására is van befolyása. 



A csüllőalakii izom (m. rhomhoide.iis), mely más emlőscsopor- 

 tokban a koponya hátsó részén s a nyak- és mellcsigolyák tövísnyújt- 

 ványairól ered és a lapoczka alapjára (basis scapulae) tapad, a denevéreken 

 az által tűnik ki, hogy fej- és nyakrésze (m rhomboidens capilis = 

 occipito-scapularis externus Dobson) ^ teljesen hiányzik s hogy csupán az 

 első öt mellcsigolyáról ered és a postscapularis alapon tapad meg (m. 

 rhomboideus ventralis = m. transversus scapularum Dobson). Működése 

 abban áll, hogy a lapoczkát emeli és a gerinczoszlop felé húzza. 



A lupoczkaemelö izom (m. levator scapulae). A Plecoius-ou, 

 Pipistrellus pipistrelliis-on s a Pterygistes noctidán Macalistcr szerint - 

 a 6 — 7-ik, (ez utóbbi fajon Nanmami szerint ■' a 3 — 7-ik) s a Myofis 

 myotis-on Maisonneuve szerint* a 4 — 7-ik nyakcsigolj'áról ered és a basis 

 praescapulae-ra tapad. A vampir-féléken két egj'máson fekvő szakasza 

 van. A lapoczkaemelö izom a csuklyás és csüUőalakú izom összehúzódásakor 

 fölfelé húzza a lapoczkát, egymagában csak a lapoczka felső szögletét 

 emeli ; rögzített lapoczka mellett a nyakat oldalvást húzza, mind a két 

 lapoczkaemelö izom egyidejű hatása a nyakat nyújtja. 



A lapoczka-kulcscsonti harántizom (m. omocleido-lransvcrsarius) 

 abból az izomcsoportból vált ki, melyből a lapoczkaemelö izom alakult ki, 

 de még sem azonos ezzel, mert némely fajokon a lapoczkaemelővel együtt, 

 de önállóan lép fel. A legtöbb denevéren a 4 — 5 nyakcsigolyáról ered, a 

 P/t'/'o/^/í-s-féléken a 2 — 3 nyakcsigolyán, a Pterygistes noctidán és a Myotis 

 myotis-on ellenben a fejgyámról (atlas) s a kulcscsontnak a vállcsúcs mellé 

 eső végére tapad. Működése valószínűleg a lapoczka-emelőével azonos. 



' Monograph ot" Insectivora P. I— II. 1882—83. 



- Phil. Transact. Royal Soc. London 162. k. 1872. 



' Svenska Vet. Akademiens Handlingar, 1850. p. 141. 



■* Traité de l'ostéologie et de la myologie du Vespertilio murinus, 1878. 



