ványokra tapad, mi közben mindegyik pamat kihagj^ egy csigolyát. 

 4. „Transversaire épineux au coii". Egyhasú izmok kis csoportja, mely 

 az elülső mellcsigolyák harántnyújtványairól s a hátulsó nyakcsigolyák 

 izületi nyújtványairól ered és a 3 — 7-ik nyakcsigolya felső ívszáraira, 

 valamint a forgó csigoh^a tövisnyújtványára (a többi nyakcsigolyának 

 nincs tövisnyújtványa !) tapad. E csoportok homológiájának megállapítása 

 még nem sikerült. Miíködésük nyilván abban áll, hogy a gerinczfeszíto 

 izom hatását támogatják. 



A haránlnyiijtüány közti izmok (in. inleiiransoer.tnrii) a közön- 

 séges denevéren csupán a nyakcsigolyákon jelennek meg. Működésük az 

 emberen: a tövisnyújtvány közelítése a harántnyújtványhoz (Mihalkovics); 

 itt nem lévén tö\'isnyújtványok, ez a már önmagában véve is nagyon 

 alárendelt működés elesik. 



dl A fark izmai. 



Az előbbeni tájék izmainak többé-kevésbbé közvetetlen és folytonos 

 átmenetéül tekinthetők. A fark nagyobb mozgékonysága, vagy csöke- 

 vényes állapota szerint sok módosulásnak vannak alávetve ; a hosszú, 

 mozgékony farknak izomzata is fejlettebb, azonban a csökevényes farknak 

 is megvan a maga izomzata. A denevérek farkizmait eddig még senki 

 sem tanulmányozta behatóbban, mindazonáltal valószínű, hogy a más 

 emlős(")kön megállapított farkizmok egy része itt is fel lesz található. 



IV. A mell és a has izmai. 



a) A mell végtagizmai (m. thorac o-h umeral es). 



A mellizom (m pectoralis) csoportja számos izomrétegre bontható, 

 azonban ezek mind egy egységes izomlemez tagjaínak tekinthetők. Az 

 egj^es szakaszoknak az ember mellizmaira visszavezetett homológiája sok 

 esetben nagyon kétséges. 



A nagij mellizom (m. pectoralis major) három szakaszra tagozódik 

 s valamennyi a felső karcsont nagyobbik gumójának tövisére spina 

 tuberculi majoris hum.) tapad; e szakaszok: a kiilcscsonü rész (portio 

 clavicnlaris), a szegycsonti rész (portio sternalis) s a hasi rész (portio 

 abdominalis). Működése az ember nagy mellizmához hasonlóan abból 

 áll, hogy a függőlegesen felemelt kart a széles hátizommal együtt erősen 

 lefelé és előre húzza, a vízszintesen oldalvást álló kart előre vezeti és 

 befelé forgatja. 



A Aí.s- mellizom (m. pectoralis miiior) a Pterygistes-nem tájain a 



