Az izomzat. 35' 



lis medius) különböztetik meg. Az izom a kétfejű karizom kurta fejével 

 közösen ered s a felső karcsont mellső középvonalában tapad meg. A 

 karcsontot előre emeli és segédkezik a kifelé forgatásánál, vagy a holló- 

 orrnyújtványt húzza lefelé és a lapoczkának alsó szögletét távolítja a 

 mellkastól (Mihalkovics). 



A belső karizom (in. brachialis internusj az emberéhez hasonló ; 

 két csücsökkel kezdődik a felső karcsonton s Nmmiann szerint a Ptery- 

 gistes-nembQn az orsócsontra, a Myotis- és Pteropus-nQmhen ellenben 

 Maisonneuve és Humphry szerint a singcsontra tapad. Az alsókart haj- 

 lítja és a könyökízület tokszalagját feszíti. 



A háromfejű karizom (m. cxtensor antibrachii s. triceps brachii) 

 a felső karcsont hátulsó felszínét fogalalja el s tulajdonképen négy fejjel 

 ered és pedig hosszá feje (anconens longiis) a lapoczka ízületi gödréhez 

 közel eső részekről, hírta feje (anconeus extermis s. brevis) a felső kar- 

 csont külső felszínéről, harmadik feje (anconeus internus) a felső kar- 

 csont belső felszínéről s negyedik feje (anconetís quartus s. parvus) a 

 felső karcsont végső részének külső felületéről. A Pteropus- és Myotis- 

 nemben a felső karcsonti rész egyszerű és az izomnak nincs negyedik 

 feje ; a Pterygistes-nemben a második és harmadik fej a széles hátízom 

 és a nagy görgető izom egyesült ina által van elválasztva s határozott 

 negyedik feje is van. Alsó egyesült ina a síngkampóra (olecranon) tapad 

 s arról is nevezetes, hogy járulékos csontot zár magába. Működése az 

 alsókar feszítésében áll. 



Az ötödik kampóizom (m. dorso-epitrochlearis s. anconeus 

 qninlns). Naiintami a Pterygistes-nemben egy gyenge izmot ír le, mely 

 a lapoczka-pólyáról (fascia scapularis) ered s a háromfejű karizom inával 

 egyesül. Minthogy ez az izom némely emlősfajon csak a széles hátizom 

 nyalábja gyanánt lép fel, valószínű, hogy csak ennek egyik tagja. A 

 Myotis- és Pteropns-nemre nézve nem említik. 



3. Az alsókar izmai. 



A hosszú kar-orsói:om (m. siipinator longus s. brachioradialis) 

 a denevéreken hiányzik (Pterygistcs noctiita, Pipistrellus pipistrellus) . 



A rövid kar-orsőizom (m. supinator brenis s. flexor condylo- 

 radialis extermis) a Myotis-nemhen a felső karcsont külső bütykéről 

 ('condylus externus humeri) ered, körülhurkolja az orsócsont kezdőrészét 

 s megtapad rajta. A Pterygistes-nQmhen Naumann csökevényes, hatás- 

 talan kis izomnak írja le, mely a síngcsont kezdőrészén a sígmaalakü 

 bevágás (fossa sigmoidea) külső éléről ered s valamivel alább az orsó- 

 csontra tapad. 



