b. .1 húlsó vájtcu] izindi. 

 1. Csipö izmok. 



A csipő-ágyékizoin (m. ileopsoas) valamint az emberen, úgy a 

 denevéreken is egy ágyéki s egy csipőcsonti részből áll, az előbbi a nagy 

 ágyékizom v. horpasz-izom (m. psoas major), mely az ágyékcsigolyákról 

 ered, az utóbbi a belső csipöizom (m. iliaciis interntis), mely a Pteroptis- 

 féléken a csipőcsont külső felületéről ered és mind a kettő közös innal 

 tapad a czombcsont kisebbik tomporára (trochanter minor femoris). A 

 csipő-ágyékizom a czonibot a törzs felé hajlítja (emeli) s kissé kifelé is 

 forgatja. 



A kis horpaszizom (m. psoas miiioiy az ágj^ékcsigoljákról, az előbbi 

 izomnál alább (a has felé) ered s a csipő-fancsonti nyújtványra (processus 

 ileo-pectineus) tapad. A denevéreken nagj'on erőteljes. Az izom a csipő- 

 pólyát (fascia iliaca) fesziti. 



A czombpólya feszítő izma (m. tensor fusciue laluej, továbbá a 

 nagy farizom (m. glutaeiis maximusj és a czomb-farcsonti izom 

 (m. femorococcygeus) egy egységes izomtömeget alkot. A czombfarcsonti 

 izom eredf") részében két egj'más fölött fekvő rétegre hasadt ; a nagy far- 

 izomnak és a czombpólya feszítő izmának megfelelő rész a czombcsont 

 harmadik tomporára (trochanter tertius), a czomb-farcsonti izomnak meg- 

 felelő szakasz pedig a czombcsont hátsó felületére tapad s végső részének 

 harmadáig ereszkedik le. Ez az izomcsoport egyrészt a czombpólyát 

 feszíti, másrészt a czombcsontot hátrafelé s oldalvást emeli és a fark 

 hátrahajlását ellensúlj'ozza. 



A középső farizom (m. glalaeus medius) a csipőcsont oldal- 

 felületéről ered s a czombcsont nagy tomporára (trochanter major) tapad; 

 a nagj' farizomnál erösebb. Működése a czombcsont távolításában áll. 

 A kis farizom (m. glutaeiis minimiis) a denevéreken hiányzik. 



A körteidomú izom (m. pyriformis) valószínűleg a kereszt-csípő- 

 csonti rostporczos eg>'esülésről (symphysis sacro-iliaca) ered s a czomb- 

 csont nagy tomporára tapad. A Rliinolophns, Mcgaderma, Cynonycteris 

 s részben a Macroglossus-nemben is a középső farizomtól teljesen külön- 

 váltan fut le. Az izom a czombot forgatja kifelé. 



A belső borító izom (m. obturator internusj s az ikerizom 

 (m. gemellus) MecM és Gegenbaur felfogása szerint egy kéthasú izomnak 

 tekinthető, melj-ek közül az előbbi a kis medenczében, az utóbbi a kis 

 medenczén kívül ered s a czombcsont nagj- tomporának hátsó felületére 

 tapad. A denevérek közt az egyetlen Megaderwa-wQm bírja mind a két 

 izomszakaszt, egyébként a belső borító izom általában hiányzik, de az 



