6 Altalános rész. 



A szárny fajok szerint más és más alakú. Alakja általában két 

 főtényezötől függ ; az egyik : az ötödik ujj hosszának arán\a a harma- 

 dikéhoz; a másik: az ötödik és neg>edik s a negyedik és harmadik uü 

 hegye közt levő távolságnak egymáshoz \aló \iszonya. 



E tényezők alakulása szerint a denevérszárnxnak két föalakját 

 ismerjük, a keskeny és széles szárnyat. A kiskYiiysuiniyti alakokon 

 (Aiigiopiera) az ötödik ujj hossza mintegy a fele a harmadik ujj hosszá- 

 nak s a negyedik és harmadik ujj hegye közíitt levő távolság mintegy 

 harmada a negyedik es ötíidik ujj hegye közt levőnek ; ennek a fonná- 

 nak a prototypusii a korai dene\ér (Plirvi;isliS uoilnhi). A szilisszáruyii 

 alakokon (Plalyoplcra) az ötödik és harmadik ujj hosszasága csaknem 

 egyforma s a negyedik és hannadik ujj hegj-e közti távolsíig minteg\' 

 fele a neg>edik és (it<'>dik ujj heg>e kíizt levőnek ; az ilyen sziirn\alak 

 legkifejezettebb képviselője a közönséges denevér ( .l/i'o//'.'> niyolis Bechst.). 



A farkvitorla szabása, fajok szerint, szintén különböző, a mennyi- 

 ben hátsó szabad széle a fark csúcsán majd tompa-, majd heg>'es szöget 

 zár be, mint az különíisen a .)A'()//'.s--nem két alnemében nagi*' határo- 

 zottsággal tűnik ki. A tompa szöglet rövidebb, a heg\es pedig hosszabb 

 fiu-kkal jár kanUtve. 



A köztakaró. 



{/hu. nidiui. szar. kanunk. Iülp};iiiiiók. szivókiik.) 



A denevéreken kivül semmiféle más állatcsoportot sem ismerünk, 

 mely a bőrreiulszeriuk (iiilt-siniiicttliiiii) oly hatalmas és sokoldalú fejlett- 

 ségével tűnnék ki. Ez az irányzat a vitorlán kivül még a fejen is kife- 

 jezést nyer, a mennyiben a hártyás fülkagylók rendesen igen nagy ter- 

 jedelműek, olykor az egész test hosszával versenyeznek s gyakran a fül 

 belsejében és az arczorr tetején is különböző alakú bőrsarjadzások lépnek 

 fel. A külföldi denevéreknek gyakran az arczukon, ajkaikon, sőt szájuk 

 üregében is különféle hártyás kinövéseik vannak. 



A denevérek bőre - - mint minden emlős állaté - két főrétegből. 

 a felbörből (cpiJcrtiiis) s az alatta felevő irluiból U'oriiiiii) áll. A felbőr 

 ismét a megszarusodott, élettelen, lapos sejtekből összetett szíiriircli-^tY 

 (slraluiit coructiui) s az alatta levő élő, gömhíilvded sejtek képezte és 

 festőanyagokat tartalmazó, Mülpiiihi-filc ritcgrc (stratutii Malpigliii'i esik 

 szét. Az irhában megtaláljuk íi legfelső szvtiiölcsös rcUgct (pars piipillaris), 

 a rostos-, vagy rcczés rétegei [pars rcticitlaris) s a legalsó mirigyes réteget 

 (pars glatidtilaris), melyet az irha alatti réteg {stratiiiii stibcíitaiieiini), 

 \'agyis a zsirréleg (paiiuienliis aJiposiis) kapcsol <">ssze az izomzattal. 



