Főjegj'ek. Tésttagok. 3 



rendjébe számított repülő maki {Galeopitheciis volans), a rágcsálók 

 {Rodentia) rendjébe tartozó repülő mókusok (Pteroniys, Acrobatcs) s az 

 erszényesek (Marsiipialia) rendjébe sorozott Felaurns- és Pctauroides- 

 félék, csakhogy ezeknek az eseteknek mindegyikében a repülőhártya 

 csupán szálló ernyőül szolgál, vagyis az állat rézsútosan, magasabb hely- 

 ről alacsonyabbra ereszkedhetik le, de ugyanazt az utat visszafelé ineg- 

 tenni nem képes. A repülés problémáját csak azok az emlős állatok 

 oldották meg, melyeken a repülőhártya fejlődése a szer\'ezet megfelelő 

 belső alakulásával járt karöltve s ilyenek egyedül a tlenevérek. 



A denevérek főj egyei és rendszertani helye. 



A denevérek emlős állatok ; két emlőjük a mellükön, rendesen a 

 hónalj mögött van ; anyaméhjük (iilcriis) egyszerű, vagy kétszanai ; 

 agyuk féltekéi simák s hátrafelé nem érnek túl a kis agj'on. Mellső vég- 

 tagjaik repülésre szolgáló szárnj'akká idomultak. Alsó karjuk hosszú és 

 meggörbült orsócsontból (radius) áll ; singcsontjuk {iilna) csenevész. A hat 

 apró csontból összetett kéztő (carpns), a rövid, karmos hüvelyken kívül 

 négy, rendkívül megnyúlt és kai'om nélküli ujjat hord, melj'ek közt, 

 valamint a mellső és hátsó végtagok közt is, a köztakaró folytatását 

 képező N'ékony repülőhártya (patagimn) terül ki. A bokacsontról hosszúkás 

 porczszilánk a sarkantyú, {procakaveus) tart befelé, melyre a fark és a 

 hátsó végtagok közt kifeszített farkvitorla {pcriscelis) hátsó széle tapad. 

 Térdük hátrafelé fordult, hogy a falkvitorlát kifelé feszíthesse. Szegjr- 

 csontjuk tarajos. Medenczéjük (a patkósorrú denevéreket kivéve) jórészt 

 nyitott. Teljes fogazatukat : metsző-, szem-, elő- és utózápfogak alkotják ; 

 legfeljebb 38 foguk van ( 331 "^ iss =^ 38), de gyakran kevesebb. 



A denevéreket szárnyakká idoinult mellső végtagjaik révén a kéz- 

 szárnynak {Chiroplcra), vagy röpkedök {Volítantia) rendjében ' foglaljuk 

 össze s az emlős állatok {Manimalia) osztályában a bőrszárnynak (Dcr- 

 moptera) és a rovarevők (Insectivora) rendje közé állítjuk. 



Az alak külső viszon3^ai. 



A denevérek, noha kiterjesztett szárnyaikkal nagj'oknak látszanak, 

 voltaképen kicsinj^ testű állatok. A legkisebb magyarországi faj (a törpe 

 denevér) testhossza 65 — 78 "Hm, kiterjesztett szárnyainak hossza 195 — 227 '"'U, 

 a legnagj'obb hazai faj (a közönséges denevér) testhosszal 19 — 133 '"/m, 

 kiterjesztett szárnyainak hossza 382 — 418 %%. 



' .\ mai irodalomban a rendnek csak az első neve használatos. 



