csont mellső s oldalfelületének legnagyobb részét fedi, a denevéreken nagyon 

 kevéssé tanulmányozott. Az emberen négy feje van, 1. az egyenes czomb- 

 izom (ni. rcctiis fcinoris), 2. a középső tömérdekizom (iii. vasins intcr- 

 mediiis), 3. a belső tömérdekizom (m. vastus medialis), 4. az oldalsó 

 tömérdekizom (ni. vastus laterális), melyek közös inba futva a sipcsont 

 gumójához tapadnak. A denevéreken külön középső tömérdekizmot találtak, 

 de közelebbi adatokkal még nem rendelkezünk. Az izom a térdkalács- 

 szalag révén a térdizületet feszíti. 



A fark-c:ombi:om (ni. caiidofemoralis) Leche szerint valószinűleg 

 a denevéreken is feltalálható. Az izom a mellső farkcsigolyákról, vagy az 

 ülőcsont gumójáról (tuber ischii) ered s a czombcsont végrészén tapad meg. 



A félig inas izom (m. semitendinosus) és a félig hártyás izom 

 (m. semimembmnosus) a denevérek rendjében még ismeretlen. 



A kétfejű czombizom (m. biceps femoris) a denevéreken teljesen 

 hiányzik. 



3. A lábszár izmai, 

 a) Feszitök (Extensores). 



A hosszú szárkapocsizom (m. peronaeus longiis) a szárkapocs 

 fején (capitulum fibulae) ered s a vl/yo//s-nemben a Il-ik, a Pteropns- 

 féléken pedig hol az I-ső és Il-ik, hol csak a Il-ik lábközépcsontra tapad. 

 Távolitja a lábat és a láb feszítésénél segédkezik. 



A kurta szárkapocsizom (m. peronaeus brevis) a Macroglossiis- 

 nemben a czombcsont oldalbütykéről (condylus laterális femoris) ered s 

 a sarkantyúcsonton tapad meg, más denevéreken a szárkapocs hátsó 

 felületén ered. Működése a megelőzőével azonos. 



A közös rövid lábujjfeszítő izom (m. exlensor digitorum brevis 

 communis) pamatjai közül az ötödik ujj feszítő izma (ext. brevis digiti V.) 

 a Cynonycteris-, Pteropiis- és Macroglossus-nemhen a lábszárról ered. 

 (Winge.) A hüvelyk feszítője (ext. hallucis brevis) meglehetősen külön- 

 vált s a sípcsont alsó végéről és a lábtőről ered ; ennek az izomnak 

 jellemző tulajdonsága, hogy a karmos perez tövére tapad. 



A hosszú lábujjfeszítő izom (m. exlensor digitorum longus) a 

 czombcsontról és a szárkapocsról (Nycteris, Artibens, Taphoziis), vagy 

 csak a czombcsontról {Winge szerint a Rhiuolophtis- és Pterygistes- 

 nemben) ered s inaival a II — V-ik ujj hátára terjed. 



A hosszú öregujjfeszítő izom (m. exlensor hallucis longus) 

 csupán a Macroglossus-viQmhQn jelenik meg önállóan, más denevéreken 

 hiányzik, vagy — mint a Myotis-nemhQn — talán az elülső sípizommal 

 nőtt össze. (Maisonnenve). 



