Az idegrendszer. 43 



a mennyiben mindeg3'ik ujjnak megvan a maga kettős kurta hajlító 

 izma (flexor brevis). A hátoldali réteget csupán a kisujj távolíió izma 

 (m. abductor ossis meíatarsi digiii minimi) képviseli. 



A közös kurta lábbujj hajlító izom (flexor digitorum communis 

 brevis) a szárkapocs felől fekvő négy lábujj számára négy külön izmot 

 bocsát ; a sarkcsont bütykéről (tuber calcanei) és a talppólyáról (fascia 

 plantaris) ered s egy-egy innal a jelzett négy lábujjnak középső perczére 

 tapad. Az inat a sípcsonti és szárkapcsi hosszú lábujjhajlitó fúrja keresztül. 



Az izomzat Uirdsáhan cmhteit irodalmi források összefoglalása. ' 



Alcckel, System der vergleichenden Anatomie, III, 1828. 



Naumann, Svenska Vet. .•\kademiens Handlingar, 1850. 



Kolenati, AUgemeine deutsche naturhistorische Zeitung, Dresden, Neue Folge, III, 18.57. 



Macalisier, [On the homologies of the flexor muscies of the vertehrate Hmbs, Journ. of 



Anat. and Physiol. II. 1867—68. 

 Humphry, On the disposition and homologies of the extensor and llexor muscies of the 



leg and fore-arm, Journ. of .^nat. and Physiol. III. 1868 — 69. 

 Macalisier, The Myology of the Chiroptera, Phil. Transact. Royal Soc. London, 162, 1872, 



pp. 125—171, tah. 13—16. 

 Maisonneuve, Traité de l'ostéologie et de la myologie du Vespertilio murinus, 1878. 

 Bischoff, Ueber die Bedeutung des M. extensor indicis proprius und des M. flexor pollicis 



longus, Sitzungsber. .A.kad. München, 1880. 

 Dobson, Notes on the Muscular Anatomy of Cercopithecus callitrichus, Proc. Zool. .Soc. 



London, 1881. pp. 812—818. 

 Dobson, Monograph of Insectivora, p. I — II, 1882 — 83. 

 Dobson, On the homologies of the Long flexor muscies of the feet of Mammalia with 



remarks on the value of their leading modifications in classification, Journ. of 



Anat. and Physiol. XVII. 1882—83. 

 Gcgenbaur, Lehrbuch der Anatomie d. Mcnschen, 1883. 

 Testűt, Les anomalies musculaires chez l'homme, 1884. 



Mihalkovics, A leiró emberboncztan és a tájboncztan tankönyve, Budapest 1888. 

 Windle, The flexors of the digits of the hand, I. The Musculatur of the Forearm, Journ. 



of Anat. and. Physiol. XXIV, 1889. 

 Winge, Jordfundne och nulevende Rodentia, Chiroptera, Marsupialia, Primates fra Lagoa 



Santa, Brasilien. E Museo Lundii Kjobcnhaven 1888 — 1895 (négy értekezés). 

 Leche, Bronn's Klassen und Ordnungen des Thier-Reichs, VI. Bd. V. .\bth. 1887—1896. 



p. 649—919. 

 Mihalkovics, A mozgószervek anatómiája, Budapest, 1808. 



Az idegrendszer. 



A denevérek idegrendszere általában a rovarevőkéhez (Insectivora) 

 hasonlít, érzőkészülékeik azonban sokkal magasabb fokon állnak. Az ag\' 

 (cerebrum) féltekéi nagyok, csaknem sima felületűek, a mennyiben teker- 

 vényeik nagyon kevéssé kiemelkedők. A kis agy (cerchellnm) s a négyes 

 halom (corpora quadrigemina) szabadon fekszik. 



Szemeik általában aprók, kerek pupillájuk azonban aránylag nagy 



' Részben Leche nyomán. 



