46 .-Vltalános rész. 



behatásnak csak az egyik neme, mert ok\'etetlenül más hatás n3rilvánul 

 abban, ha a repülő denevér valamely mozdulatlan szilárd tárgynak megy 

 neki. Ebben az esetben a levegő feszültsége tetemesebben változik meg, 

 a mennyiben a levegő a repülő állat s az illető tárgy között összeszorul 

 s a denevérnek rendkívül finom tapintó készüléke ezt a feszültségben 

 beállott finom és emberi érzékekkel fel sem fogható árnyalatot is megérzi. 



A hártyásorrú denevérek kiváló tapintó képessége kétségkívül az 

 orrfüggelékekhez van kötve, mindazonáltal a simaorrú fajoké sem áll 

 alacsonyabb fokon, noha itt más szervek szolgíúnak tiip\ntíisri\. Spíillaiizaiti 

 ismeretes kísérletében símaorrúak voltak azok a denevérek, melyek, noha 

 látásuktól, hallásuktól és szaglásuktól is meg voltak fosztva, mégis egé- 

 szen biztosan kerülték ki a szobában keresztül-kasul kifeszített fonalakat 

 s bárki is megfigyelheti, hog\- vidékeink simaorrú denevérei a legsötétebb 

 helyen is teljes biztossággíü repülnek és a legkisebb rést is biztosan 

 eltalálják. Ez okból más érző készülékkel kell rendelkezniök, mely a 

 gyenge látást ellensúlyozza s ez kétségkívül a nagy kiterjedésű bőrfelület 

 (a vilorla) és a fiilrk tapintóképességében van megadva. 



A Vcspcrtilionidih- családba tartozó fajok fiiUl már szabad szemmel 

 is látható tapintó szemölcsíik borítják, melyekről nag>'on finom, egyenes 

 érzőszőröcskék erednek. ' A fülkagyló porczának létrafokokhoz hasonló 

 harántredőire a visszahúzóizmok (rclractorcs) rostjai tapadnak, melyek 

 nyugváskor a fület csúcsával hátra hajlítják, más apró izomcsoportok pedig 

 a fül hátsó szélét ránczolják össze ; ezekkel ellenkezőleg működik a 

 meresztő izom (crcclor), mely a belső fülszegély kíizelében lévi'i élre tapad 

 és a fület egyenesen felállítja. ^ A denevérfül tehát rendkívül iin)zgéküny 

 s az állat mindegyik fülét külön-külön, tetszése szerint mozgathatja, fel- 

 állíthatja, vagy hátrafektetheti, szóval bármilyen állásba hozhatja. A fül- 

 kagyló porczán a fiilbordci hosszában finom nyílások láthatók s ezeken lép- 

 nek át azok az idegszálak, melyek finoman elágazva a tapintó szemölcsök 

 érzőszőríicskéiben végződnek. A fülek ilyetén alkata teszi lehetővé, hogy 

 a denevér a levegőnek legcsekélyebb rázkódtatását s a rovarok zümmö- 

 gése által előidézett legfinomabb hullámait is képes felfogni ; ahhoz azután 

 elég intelligentiával rendelkezik, hogy röpülése irányát ezekhez a hatások- 

 hoz alkalmazza. „Tárgyak felé közéletivé, a lex'egő a tárg\' és a fülkagyló 

 között összeszorul, tehát feszít, mit az érzékeny fül legott megérez", 

 mondja találóan Heriiuiii Ottó. ■' X'alóban csak így érthető, hogy a vélet- 



' .\ tapintó szemölcsök a bajuszos denevér (Myotis myslíiíiiius) fülén a legdurvábbak. 



* AUum, Forsfxool. I, 1872, p. 14, fig. 2—4. 



' Természetrajzi Füzetek, III, 18751, p. 91. jegyzet. 



