ŐR Általános rész. 



A legrégibb denevcrkövületek a harmadkor elejéről maradtak fenn. 

 A legtöbb P'rancziaország, Németország és Észak-Amerika eocaenkori 

 rétegeiben fordul elő, azonban Francziaország miocaenkori rétegeiben 

 is számos faj maradványa van eltemet\-e. A megkövesült maradványok 

 a Rhinolophidae és Vcspertilioiiidae családba tartoznak ; az első család 

 három nemmel (Rhiiiolophtis. Fscndorhiuolophus és Alaslor), a második 

 nyolcz nemmel (PLíOtiis. Xyctitlurium, XyctilcsLs, Dontuina, Piery- 

 gisies, Vespcrtiliaviis. PalaconycU'iis és Myotis) s mind a kettő összesen 

 33 fajjal van eddig kép\'iselve. ' A magj'arországi nagyon szerény ada- 

 tokból csupán annyi tűnik ki, hog\' az ó-ruzsini ' (Abaujmegye) és novii 

 (Szepesmeg>'e) interglaciíUis barlangi üledékben ciz Epícsicns (Vesperugo) 

 scrotinus, továbbá a novii harmadik barlangban a Vcspcrtilio sp. ? és a 

 porácsi (Szepesmegye) barlang diluviimijában a Plccohts sp. csontmarad- 

 vánvai fordulnak elő. ^ 



A denevérek földrajzi elterjedése. 



.-\ ma napság ismeretes fajok száma jó\a] meghaladja a négyszázat. 



.A denevérfajok legnagyobb sokasága a forró övben és az északi 

 s déli mérsékelt öv melegebb részeiben tartózkodik, azonban a hol sok 

 a repülő rovar, ott mindenütt, még a sarki övek határán is előfordulnak. 



.Az oczeán közepén fekvő, nagy szelek járta apróbb szigeteken, 

 igy .Szt. Ilona szigetén, a Galapagos és a Kerguelcn ' szigeteken, vala- 

 mint az .Alacsony-.Archipelaguson nincs denevér, ellenben a nagyobb 

 kiterjedésű oczcáni szigeteken már ismét megjelennek s az .Alacsony- 

 .Archipelagustól nyugatra fekvő csendes-tengeri szigetek k<')2t alig van 

 olyan, melyen a gyümölcsevő repülő kutyák egyik-másil< faja ne volna 

 feltalálható. 



' Troucssari, Catalogus Mammalium, I. 1897. 



' Dr. Róik Samu „.\z ó-ruzsini barlangok", Tcrmészcltud. Knzl. IXSI. p. b'l. 



' Dr. Rúth Samu „.\ porácsi harlang Szepesmegyébcn", TcrnicszeHud. Kilzlöny, 

 1878, p. 44'J. Meg kell jegyeznem, hogj- a külföldi irodalom az /í/'/cviVii.v sctoliuus á.satag 

 formájáról mit sem tud. a /'h-cotus-ncmböl pedig csupán a Grivciisis Depér. ismeretes 

 Francziaország mioeaenjéből. 



' Az oczeán közepében fekvő, viharlátogatta szigeteken aráurtalanul sok a szár- 

 nyatlan rovarfaj, mert a szárnyasokat a vihar könnyen a tengerbe sodorhatná, igy a 

 Kerguelcn szigeteken valamennyi rovar, köztük egy lepke, több légyfaj és számos bogár, 

 szárnyatlan {Richárd Heriwig. Lehrbuch d. Zool. IV. kiad. 1897, p. .'i7). Minthogj' a 

 rovarevö denevérek csak repülő rovarokkal képesek táplálkozni, könnyen belátható, miért 

 nincs A jelzett helyeken rovarevö denevér. 



