A denevérek életmódja. 65 



némely rovarevő denevér egyéb táplálék hiányában a húst is megeszi, 

 de bizonyára csak szükségb(3l s mint a fogságban tartott példányokon 

 tapasztalhatjuk, nagyon kelletlenül. Teschlcr a kis patkósdenevért szalon- 

 nás hússal etette, ' Koch-nak pedig a pisze-, hosszúfülű-, közönséges és 

 törpe denevéreket vagdalt marhahússal sikerült egy ideig életben tartania,'-' 

 azonban az ilyen kényszerített táplálkozás mellett hamarosan elpusztulnak 

 az állatok s egész viselkedésük elárulja, hogy a szabadban más táplálék- 

 hoz vannak szokva. 



A denevérek roppant falánksága és rendkívül gyors emésztése hozza 

 magával, hogy aránylag rövid idő alatt nagy mennyiségű guanó halmozódik 

 fel oly helyeken, hol tömegesen tartózkodnak. A denevérguánó helyenkint 

 vastag telepeket alkot, így a Cordillerák nyugati lejtőin levő mészkő- 

 barlangokban, honnan a kökeménységű s csak csákánynyal fejthető 

 denevértrágya gazdasági czélokra nagy mennyiségben kerül Európába. •' 

 Chili és Ceylon természetes salétromtelepei is denevérguánónak köszönik 

 eredetüket. Hazánkban, különösen az aggteleki, a homoród-almási, bihar- 

 megyei s az al-dunai barlangokban találunk hatalmas guánó-lerakodásokat. 



A denevérek naponta rendesen járnak a vizre és általános tapasz- 

 talat szerint sok vizet isznak. A vizek mellékét különben is előszeretettel 

 látogatják, mert a viz sok rovart csal oda. 



A denevérélet egyik nagyon fontos szakasza a teli álom. A magasabb- 

 rendű állatok közt kevés olyan fajt ismerünk, mely a denevérekéhez 

 hasonló mély és tartós érzéketlenségbe merülne. A denevérek a téli álom 

 megkezdése előtt bőségesen táplálkoznak és testükben nagy mennyiségű 

 zsirkészletet halmozván fel, átlag 2—3 havi nyugalomra térnek. Az északi 

 fajok téli pihenője 4 — 5 hónapra terjed, a térítő köröktől az egyenlítő felé 

 eső vidékeken azonban csak néhány heti elvonulásban nyilvánul. A hideg 

 iránt kevésbbé érzékeny fajok a tél enyhébb napjain fölébrednek s 

 melegebb búvóhelyeiken (bányák- és barlangokban) ide-oda röpködnek, 

 sőt némely faj (Barbasiella, M. dasycnemc, Pip. pipistrellus) a szabadba 

 is kimerészkedik és egy-egy példány már oly időben is röpköd, mikor 

 még hó takarja a tájat; azonban a legtöbb faj téli álma szakadatlan 

 és mély. 



A denevérek téli szállása ugyan sokféle lehet, de általános szabályul 

 azt követik, hogy bármilyen helyen tartózkodtak légyen a nyár folyamán, 



1 Természettud. Közlöny, X. k. 1878, p. 316. 

 - Jahrb. Ver. Nassau. 1862—63, p. 324. 



' A Ijarlangi guanóban Koch szerint denevérszőrök és korhadt rovarvázak v;iiinak 

 épen ebben különbözik a tengerparti madárguánótiil. 

 Méhely : Magyarország denevéreinek monograpliiája. "^ 



