68 Altalános rész. 



A téli szállásukat elhagyott állatok néhány heti táplálkozás és erő- 

 gyűjtés után párzáshoz látnak. A párosodásnalí bizonyos előjátéka van. 

 A hímek, különösen a hajnal óráiban, élénken körülrajozzák a nősté- 

 nyeket s e közben sajátszerű, rendes czirregésüktől nagyon elütő hangot 

 adnak. Az előjáték azonban nem mindegyik faj sajátja. A Pipistrcllns- 

 félék nagyon korán, már január és február híivában párosodnak. Pagcn- 

 slcchcr úg>' tapasztalta, hogy a törpe denevér a heidelbergi \árban már 

 január 23-án párosodott. Koch azt állitja, hogy a hímeket teljességgel 

 nem bántja a féltékenység, nem versengenek a nőstény birhatásaért s 

 g3'akran több hím nyugodt szemlélője a szeme előtt lefolyó párosodásnak. 

 Pagenskdier szemtanúja volt, hogy ugyanazzal a nősténynyel több hím 

 szép sorjában egymásután párosodott, azonban Blasiiis szerint a dene- 

 vérek ilyenkor párosan, egynejűségben élnek. A párosodás Koch szerint 

 a hasoldal felől, álló helyzetben esik meg, úgy hogj- az állatok mellső 

 végtagjaikkal átölelkeznek s részben vitorláikba burkolódznak. 



A szerzők egyértelműen vallják, hogy a párosodás megtörténte után 

 az ivarok különválnak s míg a megtermékenyült nőstények seregesen 

 vonulnak közös rejtekhelyeikre, addig a hímek szétverődnek és mindegyik 

 külön, gyakran nagyon táx'ol eső tanyát keres magának. Az öreg Brchiii 

 szerint a nőstények a párosodás után nem tűrik meg a hímeket a maguk 

 közelében, ugyanezt tapasztalta Kaiip, Koch, Blasiits és több más meg- 

 figyelő, ezt azonban saját tapasztalataim csak egyes fajokra nézve erősítik 

 ineg. A pecsenyeszkaí barlangban 189Í) június 21-én a csonkafülű dene- 

 vérnek (Myolis cmarginalns) csupa nőstény példányára bukkantam, ugyan- 

 azon hó 18-án pedig Zimonyban ennek a fajnak csupán egy magános 

 himje jutott birtokomba, ez az eset tehát a fentebb említett szerzőknek 

 ad igazat. Másfelől azonban 1899. május 21-én a pilis-maróthi templom 

 padlásán a közönséges denevér (Myotís myotis) nőstényei közt nagyon 

 sok hímet is találtam ; a korai denevérnek (Ptcrygistcs noclnla) azon 

 huszonöt példánya közt, melyet Klapka Illcs 1899 június 23-án a palicsi 

 park odvas fáiból szedett ki, huszonnégy hím és egy nőstény volt ; a 

 törpe denevérnek (Pipistrclliis pipistrcUus) azon húsz példánya közt, 

 melyet dr. Mika Károly 1899 szeptember közepén küldött Sopronból, 

 feles számmal voltak a hímek s így az ivarok elkülönülése csak bizonyos 

 fajokra és ott is csak a párosodást követő legközelebbi időre vonatkozik. 



.A terhesség tartamát még eddig senki sem tanulinányozta pontosan, 

 azonban a párosodás és a fiatalok megjelenésének ideje közt általában 

 hat-nyolcz hét szokott eltelni. A denevérek évente csak egyszer fiasítanak; 

 a keskenyszárnyúaknak két, a szélesszárnyúaknak pedig csak egy fiok 

 van, még pedig május végén, vagy júniusban. A patkósorruak úgy látszik 



