Í12 .-Utalános rész. 



A hazai Iájuk elterjiidésének tüzetesebb képe ilykép alakulna : 



1. észak-európai fajunk, mely csak nagyon elvétve csap át hozzánk: az 

 északi dene\'ér ( l 'cspcrtilio hntwilis/ : 



2. a legmagasabb hegyvidék kivételével az egész országban közönségesen 

 elterjedt s többnyire nagy tömegben fellépő közép-európai fajaink : a 

 közönséges denevér (Myotis niyolis), a hosszúfülű denevér (PUrotiis 

 iiitritiis), a korai denevér (Plcrygistcs iiocliihi), a törpe dene\ér (Pipi- 

 strdliis pipislnlltis) s a bajuszos dene\ér (Myotis mystaciims) ; 



.'í. az egész országban elterjedt, de dél felé g\akoribb és kevésbbé nagy 

 mennyiségben jelentkező kíizép-európai fajaink : a nagy patkósdenevér 

 ( Rhitiolophus firritin-iijiiiniiiii), a vizi denevér (Myotis Datibcíitonii) 

 s a kései denevér (Eptesicns serotiuus) : 



4. csupán felf(')ldjeinken élő közép-európai fajaink : a kis patkósdenevér 

 (Rhinolophiis liippnsidcros), a fehértorkú denevér (Vcspcrlilio timri- 

 iiiis), a nagyon ritka szőríiskarú denc\ér (Ptctyfíislcs Lcislcri), az ép 

 oly ritka horgassziirű denevér {Myotis .Wittcnri) s a még ritkább pisze 

 denevér ( Barbasti-lla Barbastcllal : 



5. csupán hazánk észak-nyugati felföldjéről ismeretes közép-európai fajunk : 

 a nagyfülü denevér (Myotis Bcchstciuii) : 



0. csupán a Duna-Tisza közéről ismeretes a durvavitorlájú denevér (Pipi- 



stnlliis Xutltiisii) : 

 7. déli fajaink, melyek a mediterrán faunából vándoroltak be s helyenkint 

 az észak-keleti felföld lábáig nyomultak elő : a kercknyergű patkós- 

 denevér (Rliiiioloplins tiiryalí), a csonkafülíi denevér (Myotis ciiiar- 

 giitatits) s a hosszúszárnyú denevér (Miuioptcrns Schrcibcrsii) : 

 H. végül van egy mediterrán fajunk, mely kizárólag az al-dunai barlan- 

 gokra szorítkozik s ez a hosszúlábú denevér (Myotis Cupaccinii). 

 Az alpesi faunaöv denevéreinek (pl. Pipistrdlits iiiatirus) nem akad- 

 tam nyomára. 



