04 Tüzetes rész. 



A kis denevérek (Microchiroptera) alrendjének családjai. 



Dnbsoii a kis denevérek alrendjét öt családra osztotta fel, ü. m. ; 

 Rhiíinlophidac, Nycleridac, Vcspcrtiliouidac, Eiiiballouuridüc és Phyllo- 

 slmiiidiu: ' Ezek közül a magyarországi denevérfaunában mindössze a 

 RhinolopUidac (Patkósorrúak) és a Vcspoiiliouidac (Simaorrúak) család- 

 nak vannak képviselni. 



A fentebbi két család gyors megküirmböztetésére a krivetkezö kulcs 

 szolgálhat : 



1 . A fülkagyló belsejében nincs fülfedő, az orr 

 nyergén patkóalakü, az orrlyukakat kíirülvevo 

 börkarély van s e m<)g<"itt húsos nyereg és 



lándzsás lebeny emelkedik Rhitiolophidac. 



'_'. A fülkagyló belsejében hártyás fülfcdö van, az 

 orr nyerge sima, semmiféle börfüggcléket sem 

 visel I 'isprrUliniiidítr. 



I. I\niiiliii fC-^iihidi. 



Rhiiiolophidac (Patkósoniiak). 



Egész szciA'ezctük elárulja, hogy a rovarevö denevérek ki'f/.l a Icg- 

 t(ikéletescbbck; különiisen csontvázuk és bőrrendszerük éri el a legnagyobb 

 fejlettséget. 



Fejük alapja csaknem dcréksz(">get képez a nyak irányával. Füleik 

 nagyok, a hazai fajokon mindig különváltak. Orrlyukaik az arczorr tetején 

 ]c\n horpatlásban fekszenek s erőteljes fejlettségű, patkóalakú bi'irkaréiNlyal 

 vannak körülvéve, melynek közepéből nemek és fajok szerint különböző 

 alíikú bőrfüggelékek emelkednek ki. Orruk bőrfüggelékei -- Dnb.tnti sze- 

 rint — különleges tapintókészüléket képviselnek s alakjuk és szerke- 

 zetük külílnfélesége nagyon jó alapot nyújt a fajok megkülíinbíiztetésérc, 

 melyek egyébként a fogazatban, végtagcsontjaik alakjában és viszony- 

 lagos hosszában, valamint színezetükben és a vitorlákra ritkán kiterjedő 

 szőrözetükben meglehetősen hasonlók. 



.A nőstényeket a mellen le\'ő két emlő és fancsontjuk előtt álló két 

 csecsformájú függelék tünteti ki. Farkuk rendes fejlettségíi, a farkxitorla 

 hátsó széléig nvúlik. 



' L'gyanezt a felosztást kiivcti Troiussai-I is (Catal .\laninial. I Isy'V 



