112 Tüzetes rész. 



jobboldali fele kevésbbé, de az is határozottan csipkézett, tehát uciit 

 cpszélü. 



4. Tény, hogy a lándzsa hegye vaskosabb és tompább csúcsú, 

 mint más példányokon, de korántsem annyira, hogy ez individuális tulaj- 

 donság alapján a törzsalaktól el lehetne választani. A lándzsa alakja meg- 

 lehetősen variál, de általában sokkal vaskosabb és tompább hegyű, mint 

 fílasiiis rajzán s innen ered, hogy Jeiltcks, ki abaujmegxci példányait 

 szintén Blasins rajzáv;xl hasonlította össze, az ö példányainak lándzsáját 

 ép líg}', mint Daday sokkal szélesebbnek és tompább hegyűnek találta. 

 Sokkal helyesebb Fatio rajza, ' hol a lándzsa csaknem olyan széles és 

 vaskos, mint a Daday rajzán, melyhez hasonló az én selmeczbányai és 

 sopronmeg\ei példányaim kíizt is van. 



Én tehát semmi alapot sem látok tu^ra, hogy a kisnyiresi példányra 

 alapított var. iro_i;lopliiltis-l fontarthassiik s a jelzett példányt egészen ren- 

 des A'/í. hipposidí'tus-niik min<">sitem. 



Földrajzi clUtjidh. 



A kis patkósdenevér Közép-Európa és Közép-Ázsia lakója. Angol- 

 ország kí)zéps(") részétől Oroszországig terjed, de előfordiil a Kaukázus- 

 ban, Siciliában és észak-keleti .Afrikában (Tíinger) is Troiussarl kérdő- 

 jellel még Java szigetét is felsorolja. * 



Magyarország felföldjein széltében elterjedt s már régóta ismeretes. 



Az első hazánkra vonatkozó adatot Laiidbcck szolgáltatta, ki egy 

 erdélyi barátjától kapott denevérek soián a magyar katonai határőnidék- 

 ről emliti, minden kíizelebbi termőhely nélkül, ■* azonban teljes határozoxi- 

 sággal Pdcuyi Salamon mutatta ki először, ki 1SŐ4 június havában 

 Kovács yáuo.t társíiságában a Rézbánya mellett fekvő Ti ba kője 

 ne\a'i cscpkőbarlangban akadt egy hím példányra. * Petényi után fíUi: 

 Ede aii róla hirt, azt mondván, hogy SlclUr fí é \' a mellett gyűjtötte 

 s hogy már más helyen is látták, de Erdélyben ritka. •' Egy évvel 

 később fílasiiis említi Magyarországról, külíuiösen a Kíiz pon t i-K ár- 

 pátokból" s ugyanakkor KoriiUiibcr sorolja fel Magyarország cmlő- 



' Kaunc Vcrtcbr. Suissc, I. 1860, tah. III., fig. A. 

 » Catal. .\lainmal. I. 1897, p. í)3. 



' Bcytriigc zur zoologischcn Gcographie, Isis (von Okcn), I.cipzig 1842, III. Heft. 

 * Új Magyar Múzeum IV. cvf. II. k. Pest 1854, p. 431 és Természetrajzi Füzetek, 

 1880, p. 258. 



'- Kauna J. Wirbclth. Siebenbürg. 185(!, p. 4. 

 " I'auna Dcutsclil 18.".7. p .il. 



