Rhinolophiis hipposideros. 113 



sei között és reprodukálván a Petényi-féle adatot, megjegyzi, hogy rit- 

 kább, mint a nagy patkósdenevér. ' Kolcnati csak a Petényi- és Blasius- 

 féle adatokat említi. '^ Jeittclcs a Kassa közelében fekvő Bankóról, 

 továbbá Hollóháza és T e 1 k i b á n y a elhagyott bányáiból szerzett 

 példányokat és ezeket elég behatóan ismerteti. ^ Utána Frivaldszky Imre 

 emliti fajunkat a Központi-Kárpátokból, — nyilván csak irodalmi adatok 

 alapján ^ és Frivaldszky János a pestere-esküUöi második barlangból 

 (Biharmegye) ■\ Margó Tivadar személyes tapasztalatból ismeri a fajt ; 

 megjegyzi, hogy Budapest faunájában a kereknyergű patkósdenevérnél 

 (Rh. cnryalt') sokkal ritkább s hogy a Farkasvölgyben és a hárs- 

 hegyi barlangban fordul elő." Számos erdélyi termőhelyet közöl 

 Daday Jenö,^ nevezetesen: Kolozsvár, Arapataka, Toroczkó- 

 S z t-G y ü r gy, T o r d a i h a s a d é k, H o m o r ó d-a 1 m á s i bari a n g és 

 (mint v. kis-nyiresiciisis-i) a K i s n y i r e s i barlangot. Kocyan az 

 á r v a-v áraljai vár falrepedéseiben találta meg, de csak egy alkalom- 

 mal (hat darabot). ** Végül számos magyarországi termőhelyről emlékszik 

 meg Mojsisovics Ágost, " csakhogy a már eddig felemiitett irodalom ada- 

 tain kivül semmi újat sem nyújt. 



.A Nemzeti Múzeum állattani osztályában a következő) termőhelyekről 

 való példányok foglaltatnak : T r e n c s é n (gyűjt. Maliász József 1898 jún.), 

 Zay-Ugrócz (Trencsénmegye, dr. Lendl Adolftól, 1899. márcz. 31), 

 Oravicza (Árvamegye, gyűjt. Kocyan Antal 1883-ban), Boz (Sopron- 

 megye, gyűjt. dr. Madarász Gyula, 1894. októb. 25), Budai hegység 

 (Zugliget, gyűjt. dr. Madarász Gyula, 1896. szept.) Budapest (gyűjt. 

 dr. Lendl Adolf, 1899. decz. 8), Csobánka (Pestmegye, dr. Lendl 

 Adolftól, 1898. márczius 10), Selmeczbánya (gyűjt. Rokosz István), 

 Nagy-Rőcze (Gömörmegye, gyűjt. dr. Lendl Adolf, 1894. nov. 20), 

 Meleghegy (Gömörmegye, gyűjt. dr. Lendl Adolf, 1898. aug.), Abauj- 

 megye (gyűjt. Jeitteles Lajos), Egyptom (gyűjt. Kovács János), 

 Erivvan (Kaukázus, gyűjt. dr. Horváth Géza, 1893. jún.). 



' Synops. d. Sáugeth. 1857, p. 42. 



- Monogr. d. europ. Chiropt. 1859, p. 143. 



^ Verh. zool.-bot. Ges. Wien XII. 1862, p. 248. 



-> Magy. tud. Akad. Évk. XI. (4), 1865, p. 9. 



^ Adatok a magyarhoni barlangok l'aunájálioz, M. tud. .\kad. niatli. termcszettud. 

 Közi. 1865. III. p. 32. 



'' Budapest és környéke stb. 1870, p. 315. 



' Orvos-Természettud. Értesítő 1885, p. 272. és Magy. tud. .\kad. Értekez. XV 

 (7) 1886, p. 6 és 10. 



■* Természetrajzi Füzetek, XI (1) 1887, p. 3. 



' Das Thierleben der österr.-ungar. Tiefebenen, Wien 1897, p. 153. 

 Méhely: Magyarország denevéreinek monographiája. " 



